Bag om byggeriets nøgletal - Mangler - Byggeriets Evaluerings Center
Bag om byggeriets nøgletal - Mangler - Byggeriets Evaluerings Center
Bag om byggeriets nøgletal - Mangler - Byggeriets Evaluerings Center
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Bag</strong> <strong>om</strong> <strong>byggeriets</strong> <strong>nøgletal</strong><br />
‐ <strong>Mangler</strong><br />
Nr. 1 – juni 2007
<strong>Bag</strong> <strong>om</strong> <strong>byggeriets</strong> <strong>nøgletal</strong> – mangler Nr. 1, juni 2007<br />
<strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong> har indsamlet oplysninger <strong>om</strong>kring mangler ved<br />
afleveringsforretningen siden 2004.<br />
I 2006 har centret registreret flere og flere byggerier, hvor antallet af mangler er betydeligt<br />
højere end tidligere. Umiddelbart er det svært at pege på andre årsager, end at<br />
byggebranchen sidste år var underlagt et meget højt aktivitetsniveau. Men hvad er egentlig<br />
entreprenørernes og bygherrernes egen forklaring, og hvad har konsekvenserne været af<br />
denne udvikling?<br />
Disse spørgsmål er <strong>om</strong>drejningspunktet i denne analyse. Analysen <strong>om</strong>fatter overordnet to<br />
dele:<br />
• En undersøgelse af udviklingen i antallet af mangler ved afleverings-forretningen fra<br />
2004 til 2006. Denne del bygger på målinger fra i alt 808 entrepriser med en samlet<br />
entreprisesum på 4,3 milliarder kr. (fast pris pr. 1. januar 2004, <strong>om</strong>regnet med<br />
bygge<strong>om</strong>kostningsindeks for boliger)<br />
• En analyse af årsager og konsekvenser til mangler konstateret på 31 entrepriser<br />
afleveret i 2006. Dette indebærer desuden en kategorisering af manglerne med<br />
udgangspunkt i AB 92 og Dansk Byggeklassifikation. Resultaterne bygger på<br />
interviews gennemført med kunder (bygherre, total/hovedentreprenør) og<br />
entreprenører på de 31 entrepriser. Den samlede entreprisesum er på 705 mio. kr.<br />
opgjort i priser pr. 1/1 2004.<br />
Formålet med analysen er dels at afdække <strong>om</strong>fanget af manglernes stigning fra 2004 til<br />
2006, og dels at undersøge årsagerne til denne stigning. Endvidere søges det at afdække<br />
konsekvenserne for såvel kunder s<strong>om</strong> entreprenører.<br />
Overordnet viser undersøgelsen, at antallet af mangler er steget markant i 2006 i forhold til<br />
2004 og 2005. Ifølge kunderne (bygherre, total/hovedentreprenør) opstår manglerne<br />
hyppigst i forbindelse med udførelsen. De registreres ofte i væg-systemet (vægge,<br />
vinduespartier, dørpartier) eller dæksystemet (dæk, gulv, loft).<br />
Kunderne peger på, at ”håndværksmæssigt dårligt udført arbejde – sjusk” fra<br />
entreprenørens side er den primære årsag til manglerne. Entreprenørerne er mere delt i<br />
dette spørgsmål, hvorfor der ikke er én årsag, der skiller sig markant ud.<br />
Konsekvenserne for aktørerne er forskellige. For kunderne er de største problemer gener i<br />
forbindelse med mangeludbedringen. For entreprenørerne anvendes der ofte flere<br />
mandskabstimer end forventet, hvilket forstyrrer arbejdsgangene på virks<strong>om</strong>hedernes<br />
andre byggepladser.<br />
Byggeskadefonden har nyligt i årsberetningen for 2006 givet udtryk for, at kvaliteten er<br />
steget i dansk byggeri. Dette står umiddelbart i kontrast til konklusionerne i denne analyse.<br />
Det skal dog understreges, at Byggeskadefondens tal bygger på ”svigt” konstateret ved 1-<br />
og 5-års eftersynet og ikke mangler ved afleveringsforretningen. Endvidere vedrører de<br />
nyeste tal fra Byggeskadefonden sager med et-års gennemgang i 2006, hvorfor<br />
afleveringen har fundet sted allerede i 2005.<br />
side 2
Metode og definition<br />
<strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong> foretager evalueringer af statslige, private og almene<br />
byggeopgaver. Evalueringen gennemføres på entrepriseniveau, hvor virks<strong>om</strong>hedens<br />
præstation måles indenfor fire <strong>om</strong>råder. Dette er følgende:<br />
1. Overholdelse af tidsfrister<br />
2. Kvalitet<br />
3. Arbejdsmiljø<br />
4. Kundetilfredshed med byggeprocessen<br />
I denne analyse behandles <strong>om</strong>rådet kvalitet, herunder virks<strong>om</strong>hedernes evne til at leverer<br />
et mangelfrit produkt.<br />
I <strong>nøgletal</strong>systemet registreres antallet af mangler ved den juridiske afleveringsforretning.<br />
Indberetningen foretages af kunden til den entreprenør, s<strong>om</strong> evalueres. Kunden er den<br />
part, s<strong>om</strong> entreprenøren har kontrakt med. Dette er ofte bygherren eller en anden<br />
entreprenør på projektet (eks. total- eller hovedentreprenør). I forbindelse med<br />
indberetningen til <strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong> foretager kunden en optælling og en<br />
kategorisering af manglerne. Kundens optælling af mangler skal skriftlig godkendes af<br />
entreprenøren, før <strong>nøgletal</strong>lene kan beregnes.<br />
I centrets <strong>nøgletal</strong>system registreres antallet af mangler pr. bygningsdel eller<br />
produktionsdel. Det vil sige, at hvis en mangel går igen på flere bygningsdele i byggeriet,<br />
skal disse mangler indgå i registreringen s<strong>om</strong> antallet af bygningsdele, selv<strong>om</strong> manglen<br />
kun indgår s<strong>om</strong> ét punkt på mangellisten.<br />
Kategoriseringen af manglerne foretages i henhold til deres alvorlighed indenfor 4<br />
kategorier, se Tabel 1.<br />
Mangeltype Beskrivelse<br />
A0 Ikke-alvorlige mangler<br />
A1 Mindre alvorlige mangler<br />
A2 Alvorlige mangler<br />
A3 Kritiske mangler<br />
UN Bør undersøges nærmere<br />
Tabel 1: Kategorisering af mangler efter deres alvorlighed<br />
Af tabellen fremgår det, at A0 er de mindst alvorlige mangler og A3 de mest alvorlige. Er<br />
det ved afleveringsforretningen ikke muligt at fastlægge alvorligheden af en mangel,<br />
henføres denne til en kategori kaldet ”UN” (UN står for: Undersøges nærmere). Dette gør<br />
sig ligeledes gældende, hvis der er uenighed <strong>om</strong>, hvorvidt der er tale <strong>om</strong> en juridisk mangel<br />
eller ekstra arbejde. Antallet af registreringer i denne kategori er yderst begrænset i det<br />
nuværende system, og der ses derfor bort fra disse mangler i denne undersøgelse.<br />
For at kunne henføre manglerne til én af kategorierne i Tabel 1, skal kunden vurdere, hvor<br />
alvorlig den enkelte mangel er. Alvorligheden vurderes ud fra den betydning manglen vil<br />
have økon<strong>om</strong>isk, byggeteknisk samt form- og funktionsmæssigt. Vurderingen foretages på<br />
baggrund af forholdene nævnt i Tabel 2.<br />
side 3
Økon<strong>om</strong>iske konsekvenser:<br />
• Er der store <strong>om</strong>kostninger forbundet med mangelafhjælpningen?<br />
• Medfører manglen tabt <strong>om</strong>sætning for modtageren af entreprisen?<br />
• Medfører manglen forsinkelser og deraf afledte økon<strong>om</strong>iske konsekvenser?<br />
Byggetekniske konsekvenser:<br />
• Er der risiko for alvorlige konstruktionsmæssige skader?<br />
• Vil mangelafhjælpningen få konsekvenser for konstruktionen?<br />
Form og funktionsmæssige konsekvenser:<br />
• Er der tale <strong>om</strong> ”kosmetiske” mangler?<br />
• Er bygherren afskåret fra væsentlige muligheder for anvendelse af byggeriet?<br />
• Vil mangelafhjælpningen medføre, at bygherren/brugere er afskåret fra væsentlige<br />
muligheder for anvendelse af byggeriet?<br />
Tabel 2: Forhold der skal tages i betragtning ved kundens vurdering af manglens alvorlighed.<br />
I forbindelse med denne vurdering har bygningens anvendelse en afgørende betydning. To<br />
identiske mangler på to forskellige entrepriser kan således blive kategoriseret forskelligt<br />
ved indberetningen til <strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong>. Eksempelvis kan en manglende fuge<br />
i en fængselscelle være en mere alvorlig mangel end en manglende fuge i en<br />
beboelseslejlighed. Førstnævnte kan udgøre en potentiel sikkerhedsrisiko.<br />
Følgende eksempel illustrerer kategorisering og optælling af antal mangler:<br />
I en mangelprotokol for en beboelsesejend<strong>om</strong> fremgår det at;<br />
”Krog til badehåndklæde mangler”.<br />
I ejend<strong>om</strong>men er der 40 lejligheder. Da hvert badeværelse udgør en bygningsdel,<br />
opgøres antallet til 40. Bygherren vurderer, at konsekvensen af de manglende kroge til<br />
badehåndklæder er lav, da de hurtigt vil kunne udbedres. Derfor henføres de 40<br />
mangler til kategorien A0.<br />
Datagrundlag:<br />
Analysen af mangler består af to delanalyser. Dels en tidsserieanalyse og dels en<br />
interviewanalyse.<br />
Der redegøres først for datagrundlaget for tidsserieanalysen.<br />
Tidsserieanalyse:<br />
I forhold til at belyse udviklingen i antallet af mangler ved afleveringsforretningen i perioden<br />
fra 1/1 2004 til 31/12 2006 anvendes data indsamlet af <strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong>. I alt<br />
<strong>om</strong>fatter analysen 808 entrepriser med en samlet entreprisesum på 4,3 milliarder kr. En<br />
mere detaljeret opgørelse fremgår af Tabel 3.<br />
side 4
Årstal Antal entrepriser Gns. entreprisesum Total entreprisesum<br />
2004 149 4,1 mio. kr. 612 mio. kr.<br />
2005 423 5,3 mio. kr. 2238 mio. kr.<br />
2006 236 6,1 mio. kr. 1449 mio. kr.<br />
Total 808 - 4299 mio. kr.<br />
Tabel 3: Antal evaluerede entrepriser, gennemsnitlig entreprisesum samt den totale<br />
entreprisesum for årene 2004 til 2006. De økon<strong>om</strong>iske oplysninger er opgjort i<br />
bygge<strong>om</strong>kostningsindeks for boliger pr. 01-01-2004.<br />
I 2004 blev der i alt gennemført 149 evalueringer med en gennemsnitlig entreprisesum på<br />
4,1 mio. kr. Sammenholdes dette med tallene i 2005 og 2006 er den gennemsnitlige<br />
entreprisesum såvel s<strong>om</strong> antallet af entrepriser forholdsvis begrænset. Da evaluering af<br />
entreprenører startede den 1/1 2004, forek<strong>om</strong>mer tallene dog meget naturlige. Dette<br />
skyldes, at <strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong> følger hele byggesagen fra opstart til aflevering.<br />
Alle sager afleveret i 2004 er derfor påbegyndt indenfor samme år. Dette lægger<br />
begrænsninger på såvel antal s<strong>om</strong> størrelse.<br />
I 2005 afsluttedes <strong>om</strong>trent tre gange så mange entrepriser s<strong>om</strong> i 2004. Denne udvikling er<br />
en naturlig konsekvens af, at mange tilmeldte entrepriser med opstart i 2004 først blev<br />
afleveret i 2005. Den større andel af entrepriser med en byggeperiode på over et år, er den<br />
primære årsag til, at den gennemsnitlige entreprisesum er steget med ca. 29 % fra 2004 til<br />
2005.<br />
I 2006 forventer BEC at afslutte evalueringer af i alt 364 entrepriser svarende til en<br />
entreprisesum på 2,6 milliarder kr. I denne analyse er 236 entrepriser medtaget for 2006.<br />
Forskellen på de 128 entrepriser skyldes en forskydning mellem afleveringen af entreprisen<br />
og færdiggørelsen af evalueringen. I denne periode indhentes manglende oplysninger fra<br />
respondenterne, der foretages kvalitetssikring af data, og <strong>nøgletal</strong>lene beregnes for<br />
entreprisen.<br />
Dette arbejde var ikke afsluttet ultimo marts 2007, da udtrækket til denne analyse blev<br />
foretaget. Derfor er de 128 entrepriser ikke medtaget.<br />
Af de 236 entrepriser er 184 færdigevalueret og 52 mangler enkelte oplysninger. De er<br />
medregnet, da entreprisesum og antal mangler ved afleveringen er indberettet. Den<br />
samlede entreprisesum for de 236 entrepriser er 1,45 milliarder kr. og udgør således ca. 56<br />
% af den samlede entreprisesum, for entrepriser med forventet aflevering i 2006.<br />
På de 52 entrepriser, hvor evalueringen ikke er tilendebragt, er de indberettede oplysninger<br />
ikke godkendt af modparten. Dette betyder i praksis, at antallet af mangler, s<strong>om</strong> kunden<br />
(bygherre, total/hovedentreprenør) har indberettet, ikke er godkendt af den entreprenør,<br />
s<strong>om</strong> evalueres. Tilsvarende gør det sig gældende, at entreprisesummen indberettet af de<br />
evaluerede entreprenører, ikke er godkendt af kunden. Kunden er s<strong>om</strong> tidligere nævnt den<br />
part, s<strong>om</strong> entreprenøren har kontrakt med. Konkret betyder det, at 2006 tallene ikke er<br />
endelige, og at der således kan forventes mindre justeringer, når alle data for 2006<br />
foreligger.<br />
Den gennemsnitlige entreprisesum er steget med 15 % fra 2005 til 2006. Stigningen kan<br />
igen tilskrives, at større entrepriser afvikles over flere år. Således er store sager påbegyndt<br />
i 2004 og 2005 først afleveret i 2006.<br />
side 5
Interviewanalysen:<br />
Interviewanalysen gennemføres mhp. at kategorisere manglerne samt undersøge årsager<br />
og konsekvenser. Data til analysen udvælges blandt entrepriserne afleveret i 2006.<br />
Indenfor hver af mangelkategorierne A0 til A3 udvælges de 15 entrepriser, hvor der er<br />
konstateret flest mangler (målt absolut). S<strong>om</strong> udgangspunkt vil datagrundlaget derfor<br />
udgøre i alt 60 entrepriser. En del af entrepriserne er repræsenteret i ”top 15” i flere af<br />
mangelkategorierne (A0-A3) og medregnes derfor kun én gang. I alt udgøres<br />
interviewanalysen således af 31 entrepriser afleveret i 2006.<br />
Den totale entreprisesum for de 31 entrepriser er på 705 mio. kr., og udgør således 27 %<br />
af den totale entreprisesum, for entrepriser med forventet aflevering i 2006 (2,6 milliarder<br />
kr.). Den gennemsnitlige entreprisesum er på 22,7 mio. kr. Sammenholdes dette med<br />
Tabel 3, ses det, at de udvalgte entrepriser er en del større end gennemsnittet for 2006.<br />
Dette er dog forventeligt, da udvælgelsen er foretaget ud fra det absolutte antal mangler<br />
ved afleveringsforretningen. Dette antal er typisk større på entrepriser med store<br />
anlægssummer.<br />
For hver af de 31 entrepriser er entreprenør og kunde interviewet <strong>om</strong> deres bedømmelse af<br />
årsagerne til manglerne og konsekvenserne af manglerne. Endvidere er der i forbindelse<br />
med kundeinterviewet også foretaget en kategorisering med udgangspunkt i AB 92 og<br />
Dansk Byggeklassifikation (DBK).<br />
Interviewene er gennemført via telefon og i enkelte tilfælde ved fysisk fremmøde hos<br />
respondenten.<br />
Tidsserieanalyse: <strong>Mangler</strong>nes udvikling over tid<br />
Tallene der fremføres i dette afsnit, viser udviklingen i antallet af mangler konstateret ved<br />
afleveringsforretningen i perioden fra 2004 til 2006. I alt indgår 806 entrepriser med samlet<br />
entreprisesum på 4,3 milliarder kr.<br />
Udviklingen i antallet af mangler afbildes særskilt i forhold til alvorligheden. Følgende<br />
kategorier anvendes:<br />
• A0 - Ikke alvorlige mangler<br />
• A1 - Mindre alvorlig mangler<br />
• A2 - Alvorlige mangler<br />
• A3 - Kritiske mangler<br />
Foruden en opdeling af manglerne gøres disse relative i forhold til entreprisesummen.<br />
<strong>Mangler</strong>ne måles i ”antal mangler pr. mio. kr. entreprisesum”. Alle beløb er opgjort i faste<br />
priser pr. 1/1 2004.<br />
Figur 1 til 4 illustrerer manglernes udvikling over tid opdelt efter alvorligheden:<br />
side 6
Antal mangler pr. mio kr. entreprisesum<br />
25,0<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
A0 (ikke alvorlige mangler)<br />
2004 2005 2006<br />
Antal entrepriser (149)<br />
(422) (236)<br />
Figur 1: Udvikling i antallet af ”ikke alvorlige” mangler fra 2004 til 2006.<br />
Antal mangler pr. mio. kr. entreprisesum<br />
9,0<br />
8,0<br />
7,0<br />
6,0<br />
5,0<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
A1 (mindre alvorlige mangler)<br />
2004 2005 2006<br />
Antal entrepriser (149)<br />
(421) (236)<br />
Figur 2: Udvikling i antallet af ”mindre alvorlige” mangler fra 2004 til 2006.<br />
side 7
Antal mangler pr. mio. kr. entreprisesum<br />
2,00<br />
1,80<br />
1,60<br />
1,40<br />
1,20<br />
1,00<br />
0,80<br />
0,60<br />
0,40<br />
0,20<br />
0,00<br />
A2 (alvorlige mangler)<br />
2004 2005 2006<br />
Antal entrepriser (149)<br />
(420) (236)<br />
Figur 3: Udvikling i antallet af ”alvorlige” mangler fra 2004 til 2006.<br />
Antal mangler pr. mio. kr. entreprisesum<br />
0,08<br />
0,07<br />
0,06<br />
0,05<br />
0,04<br />
0,03<br />
0,02<br />
0,01<br />
0,00<br />
A3 (kritiske mangler)<br />
2004 2005 2006<br />
Antal entrepriser (149)<br />
(423) (236)<br />
Figur 4: Udvikling i antallet af ”kritiske” mangler fra 2004 til 2006.<br />
S<strong>om</strong> det fremgår af figurerne, er der sket en markant stigning i antal mangler pr. mio. kr.<br />
entreprisesum i 2006. Dette gør sig gældende for samtlige mangel-kategorier (A0 til A3).<br />
Betragtes 2006 i forhold til 2005 er antallet af A0-mangler steget med en faktor 5, A1 er<br />
steget med en faktor 9, A2 er steget med en faktor 22 og antallet af A3-mangler er steget<br />
med en faktor 6. Derimod ses der kun en begrænset udvikling fra 2004 til 2005. S<strong>om</strong><br />
side 8
nævnt er 2006 tallene endnu ikke endelige, hvilket betyder af graferne skal læses med<br />
forbehold. Det kan dog konkluderes, at antallet af mangler lige fra de ikke alvorlige A0mangler<br />
til de mest kritiske A3-mangler er steget markant i 2006.<br />
Udbyder en bygherre eksempelvis en entreprise på 10 millioner kr., vil han for årene 2004<br />
til 2006, i gennemsnit kunne forvente følgende antal mangler ved afleveringsforretningen:<br />
Årstal A0-mangler A1-mangler A2-mangler A3-mangler<br />
2004 45 7 2 0,2<br />
2005 44 10 1 0,1<br />
2006 211 85 18 0,7<br />
Tabel 4: Det gennemsnitlige antal mangler for en entreprise på 10 mio. kr. afleveret i hhv.<br />
2004, 2005 og 2006. Tallene er afrundede til et helt antal mangler for A0 til A2.<br />
Dette er en gennemsnitsbetragtning, og der vil derfor kunne forventes udsving i forhold til<br />
forskellige entreprisetyper og fag. Det ligger dog uden for rammerne af denne analyse at<br />
differentiere manglerne efter fag og entrepriser.<br />
Den gennemsnitlige entreprisesum er fra 2004 til 2006 steget med ca. 49 %.<br />
Entreprisesummen for sager afsluttet i 2006 er derfor generelt større end de foregående år.<br />
Projekter med store anlægssummer er ofte forbundet med en større k<strong>om</strong>pleksitet end de<br />
mindre. Dette kunne være en medvirkende årsag til stigningen i manglerne.<br />
Hovedårsagen må dog formodes at være det særdeles høje aktivitetsniveau, s<strong>om</strong> prægede<br />
den danske byggesektor i 2006.<br />
Med henblik på at undersøge årsager til og konsekvenser af mangler i 2006, har<br />
<strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong> gennemført en undersøgelse blandt entreprenører og<br />
bygherrer. S<strong>om</strong> udgangspunkt er det imidlertid nødvendigt at identificere, hvor manglerne<br />
primært forek<strong>om</strong>mer, for på den måde at indkredse problemstillingen. Er dette eksempelvis<br />
i forbindelse med udførelsen, eller er manglerne konstateret ved andre ydelser sås<strong>om</strong> KSmateriale<br />
eller D&V vejledninger? Henføres manglerne til enkelte bygningsdele, eller<br />
registreres de i mange forskellige bygningsdele?<br />
Interviewanalysen tager derfor udgangspunkt i en kategorisering af manglerne. Dette<br />
præsenteres efterfølgende.<br />
Interviewanalyse: Kategorisering af mangler<br />
På de 31 entrepriser s<strong>om</strong> er afleveret i 2006 med flest mangler, har kunden (bygherre,<br />
total/hovedentreprenør) kategoriseret manglerne konstateret ved afleveringsforretningen.<br />
Kategoriseringen er foretaget, dels med udgangspunkt i AB 92 og dels med udgangspunkt i<br />
Dansk Byggeklassifikation. Kategoriseringen ud fra AB 92 behandles først.<br />
I Tabel 5 fremgår de anvendte kategorier med tilhørende definitioner:<br />
side 9
Kategori Forklaring<br />
Udførelsen <strong>Mangler</strong> der kan henføres til den arbejdsindsats entreprenøren yder på selve<br />
entreprisens genstand (bygningen) - dvs. de fysiske ydelser (dette <strong>om</strong>fatter<br />
eksempelvis fundering, opmuring, fugning og binding af tagsten).<br />
Andre<br />
ydelser<br />
<strong>Mangler</strong> der kan henføres til den arbejdsindsats entreprenøren yder på ikke<br />
fysiske ydelser (dette kunne eksempelvis være kvalitetssikring og<br />
driftsvejledninger).<br />
Materialer <strong>Mangler</strong> der kan henføres til at materialerne ikke er s<strong>om</strong> aftalt eller af ”sædvanlig”<br />
god kvalitet (eksempelvis hvis materialerne er defekte fra producenten, eller at<br />
entreprenøren har valgt materialer, der ikke har den rette kvalitet)<br />
Tabel 5: Definition af begreberne ”Udførelsen”, ”Andre ydelser” og ”Materialer” med<br />
udgangspunkt i AB 92 § 30.<br />
Kunderne har foretaget en kategorisering af manglerne for hver af mangelkategorierne A0<br />
til A3. Resultatet fremgår af Tabel 6.<br />
AB 92 - kategorisering<br />
Kategori<br />
A0 (Ikke<br />
alvorlige mangler)<br />
A1 (mindre<br />
alvorlige mangler)<br />
A2 (alvorlige<br />
mangler)<br />
Andel mangler,<br />
der vedrører<br />
"Udførelse"<br />
Andel mangler,<br />
der vedrører<br />
"Andre ydelser"<br />
Andel mangler,<br />
der vedrører<br />
"Materialer"<br />
Antal<br />
mangler<br />
90 % 7 % 3 % 28.119<br />
87 % 11 % 2 % 12.051<br />
77 % 7 % 16 % 2.551<br />
A3 (kritiske<br />
94 % 5 % 1 % 99<br />
mangler)<br />
Tabel 6: Kategorisering af mangler konstateret ved afleveringsforretningen med<br />
udgangspunkt i AB 92.<br />
Af tabellen ses det, at kunden primært henfører manglerne til ”udførelsen”. For alle<br />
mangelkategorier (A0-A3) er procentandelen større end 77 %. Sammenholdes<br />
kategorierne ”andre ydelser” og ”materialer”, er procentandelen for ”andre ydelser” større i<br />
alle mangelkategorier med undtagelse af A2.<br />
Det høje aktivitetsniveau i 2006 synes derfor at have haft en negativ indvirkning på<br />
kvaliteten af det udførte arbejde på pladsen.<br />
Kun en mindre procentdel af manglerne (med undtagelser af A2, hvor denne er lidt højere)<br />
henføres til kategorien ”materialer”. Defekte og forkerte materialer synes derfor at være et<br />
mindre problem i forhold til mangler ved afleveringsforretningen.<br />
Kategoriseringen med udgangspunkt i Dansk Byggeklassifikation, er tilsvarende<br />
gennemført for hver af de 4 mangelkategorier; A0 til A3. Der er udelukkende fokuseret på<br />
manglerne henført til udførelsen, da størstedelen er indenfor denne kategori, jf. Tabel 6.<br />
<strong>Mangler</strong>ne er i modsætning til ovenstående kategorisering henført til forskellige<br />
bygningsdele. Resultatet fremgår af Tabel 7.<br />
side 10
DBK - kategorisering<br />
A0 (n=28.119) A1 (n=12.051) A2 (n=2.551) A3 (n=99)<br />
System Andel System Andel System Andel System Andel<br />
Vægsystem 46 % Vægsystem 50 % Vægsystem 38 % Terræn 59 %<br />
Dæksystem 21 % Dæksystem 18 % Dæksystem 25 % Vægsystem 26 %<br />
Tagsystem 17 % Tagsystem 13 % Tagsystem 21 % Dæksystem 7 %<br />
Varmesystem 4 % Inventar 6 % Belysnings-<br />
system<br />
Belysnings-<br />
system<br />
3 % Belysnings-<br />
system<br />
4 % Elforsynings-<br />
system<br />
4 % Inventar 5 %<br />
4 % Tagsystem 3 %<br />
Andre 9 % Andre 9 % Andre 8 % Andre 1 %<br />
Tabel 7: Kategorisering af mangler med udgangspunkt i Dansk Byggeklassifikation. ”n”<br />
angiver antallet af mangler indenfor hver mangelkategori (A0-A3).<br />
Med undtagelse af mangelkategori A3, er ”top 3” indenfor de øvrige mangel-kategorier<br />
identiske. <strong>Mangler</strong>ne henføres primært til vægsystemet (vægge, vinduespartier, dørpartier),<br />
dernæst dæksystemet (dæk, gulv, loft) og sidst tagsystemet (tag, undertag, kvist).<br />
Procentandelene varierer kategorierne imellem, men udsvingene er dog forholdsvis lave.<br />
Procentandelene oplyst for mangelkategori A3 (kritiske mangler), skal tolkes med<br />
forbehold. Antallet af mangler (99) er lavt sammenlignet med de andre mangel-kategorier.<br />
Enkelte entrepriser kan derfor have stor indflydelse på resultatet s<strong>om</strong> helhed.<br />
Bemærkelsesværdigt er det dog, at 59 % af manglerne henføres til terræn (udgravning,<br />
belægninger, beplantning).<br />
For at kunne foretage en konstruktiv vurdering af denne kategorisering, er typen af de<br />
medvirkende entrepriser afgørende. Fordelt efter branchekode har de 31 virks<strong>om</strong>heder<br />
følgende tilhørsforhold:<br />
Branche Antal<br />
Bygge- og anlægsentreprenør 12<br />
Teknik (EL + VVS) 5<br />
Murer 4<br />
Tømrer 4<br />
Maler 2<br />
Engroshandel med elinstallationsmateriel 3<br />
Maskinindustri<br />
Tabel 8: Branchekoder for virks<strong>om</strong>hederne på de 31 entrepriser.<br />
1<br />
På baggrund af denne fordeling, vurderes datagrundlaget at være utilstrækkeligt til at<br />
fordele mangler pr. fag. Det bemærkes, at såvel murer, tømrer, el/vvs, malere s<strong>om</strong> bygge-<br />
og anlægsentreprenører primært arbejder indenfor væg-, dæk- og tag-system. Fordelingen<br />
mellem systemerne er dog interessant, idet <strong>om</strong>trent dobbelt så mange mangler henføres til<br />
vægsystemet i forhold til de to andre.<br />
I Tabel 9 er en oversigt over eksempler på de hyppigst forek<strong>om</strong>mende mangler identificeret<br />
i interviewene. Eksemplerne er opdelt indenfor mangelkategorierne A1 til A3.<br />
side 11
Ikke alvorlige<br />
mangler:<br />
Mindre alvorlig<br />
mangler:<br />
Alvorlige<br />
mangler:<br />
Kritiske<br />
mangler:<br />
- Malerpletter<br />
- Dårlig rengøring (mørtelklatter og andet affald)<br />
- Manglende eller dårlige fugninger<br />
- Afrensning af murværk<br />
- Opmærkning af vandrør eller stikdåser (forkert eller ikke foretaget)<br />
- Ridser i facader eller gulve<br />
- Manglende eller dårlige fugninger (af større betydning end A0)<br />
- Spartling, slibning og maling af fodlister ikke udført<br />
- Belysning mangler<br />
- Flisegulve tanner (fald væk fra afløb)<br />
- Dårlig betonfinish<br />
- Mærkning af vandrør og elkabler ikke udført<br />
- Pirfølere fungerer ikke - sikkerhedsbrist<br />
- Manglende fugning i rum hvor tætheden er afgørende<br />
- Defekt brandventilation<br />
- Rusten armering i kantstøbning på dæk (dæklag ikke tilstrækkeligt)<br />
- Skæv gulvspartling<br />
- Murede vægge og betonelementer ude af lod (afveg op til 4 cm.)<br />
- Utætte ventiler på kritiske steder<br />
- Terrasse belægninger lagt med bagfald (til stor gene for brugerne)<br />
- Manglende beklædning <strong>om</strong>kring røgventilation<br />
- Bærende element 60 cm. for kort<br />
- Pumpebrønd til afløbssystem fungerede ikke<br />
- Brandtætning i lofter var mangelfuld<br />
Tabel 9: Eksempler på mangler indenfor mangelkategorierne A0 til A3.<br />
S<strong>om</strong> det fremgår af tabellen, varierer typen af mangler betragteligt indenfor hver<br />
mangelkategori. Det bemærkes at mangler vedrørende personsikkerheden generelt<br />
vurderes at være af større alvorlighed.<br />
Årsager til manglerne præsenteres i det følgende.<br />
Interviewanalyse: Årsager til mangler<br />
Analysen af årsager viser dels kundernes bedømmelse af årsagerne til manglerne, og dels<br />
entreprenørernes bedømmelse af årsagerne til manglerne. Resultatet fra entreprenørerne<br />
bygger på 28 entrepriser i modsætning til de 31 entrepriser, s<strong>om</strong> resultaterne for kunden<br />
bygger på. På tre entrepriser, var den rette kontaktperson hos entreprenøren enten rejst<br />
eller gået på midlertidig orlov siden afleveringen af entreprisen.<br />
De 28 entrepriser har en samlet entreprisesum på ca. 655 mio. kr., og udgør således 93 %<br />
af den samlede entreprisesum for de 31 entrepriser (705 mio. kr.). Denne forskel vurderes<br />
derfor at være ubetydelig for resultatet af entreprenørernes bedømmelse, og for<br />
sammenligningsgrundlaget i øvrigt.<br />
Kunde og entreprenør har s<strong>om</strong> udgangspunkt fordelt andelen af mangler efter 15<br />
foruddefinerede årsager. I enkelte tilfælde har de dog henført manglerne til årsager, de selv<br />
har angivet. Listen med de 15 foruddefinerede årsager er vedlagt i bilag 1.<br />
For kunden præsenteres resultaterne ud fra en opdeling i mangelkategorierne A0 til A3.<br />
Resultatet fremgår af figurerne 5 til 8.<br />
side 12
60,0%<br />
50,0%<br />
40,0%<br />
30,0%<br />
20,0%<br />
10,0%<br />
0,0%<br />
Håndværksmæssigt<br />
dårligt udført<br />
arbejde – sjusk<br />
A0 (Ikke alvorlige mangler, n=28.119)<br />
Manglende<br />
k<strong>om</strong>petencer hos de<br />
udførende<br />
Dårlig planlægning<br />
og styring fra<br />
entreprenørs side<br />
Problemer med<br />
underentreprenører<br />
Manglende tid i<br />
udførelsesfasen<br />
Figur 5: Kundens fordeling af A0-mangler (ikke alvorlige mangler) efter årsag. ”n” angiver det<br />
absolutte antal af mangler konstateret på de 31 entrepriser.<br />
45,0%<br />
40,0%<br />
35,0%<br />
30,0%<br />
25,0%<br />
20,0%<br />
15,0%<br />
10,0%<br />
5,0%<br />
0,0%<br />
Håndværksmæssigt<br />
dårligt udført<br />
arbejde – sjusk<br />
A1 (mindre alvorlige mangler, n=12.051)<br />
Manglende<br />
k<strong>om</strong>petencer hos de<br />
udførende<br />
Dårlig planlægning<br />
og styring fra<br />
entreprenørs side<br />
Dårlig byggestyring<br />
fra rådgivers side<br />
Problemer med<br />
underentreprenører<br />
Figur 6: Kundens fordeling af A1-mangler (mindre alvorlige mangler) efter årsag. ”n” angiver<br />
det absolutte antal af mangler konstateret på de 31 entrepriser.<br />
Andet<br />
Andet<br />
side 13
50,0%<br />
45,0%<br />
40,0%<br />
35,0%<br />
30,0%<br />
25,0%<br />
20,0%<br />
15,0%<br />
10,0%<br />
5,0%<br />
0,0%<br />
Håndværksmæssigt<br />
dårligt udført<br />
arbejde – sjusk<br />
Manglende<br />
k<strong>om</strong>petencer hos de<br />
udførende<br />
A2 (alvorlige mangler, n=2.551)<br />
Forsinkede eller<br />
defekte materialer<br />
Manglende tid i<br />
udførelsesfasen<br />
Vejrlig (Frost,<br />
regnvejr osv.)<br />
Figur 7: Kundens fordeling af A2-mangler (alvorlige mangler) efter årsag. ”n” angiver det<br />
absolutte antal af mangler konstateret på de 31 entrepriser.<br />
70,0%<br />
60,0%<br />
50,0%<br />
40,0%<br />
30,0%<br />
20,0%<br />
10,0%<br />
0,0%<br />
Håndværksmæssigt<br />
dårligt udført<br />
arbejde – sjusk<br />
Problemer med<br />
underentreprenører<br />
A3 (Kritiske mangler, n=99)<br />
Manglende tid i<br />
udførelsesfasen<br />
Dårlig planlægning<br />
og styring fra<br />
entreprenørs side<br />
Manglende<br />
k<strong>om</strong>petencer hos de<br />
udførende<br />
Figur 8: Kundens fordeling af A3-mangler (kritiske mangler) efter årsag. ”n” angiver det<br />
absolutte antal af mangler konstateret på de 31 entrepriser.<br />
Betragtes graferne samlet, kan det konstateres at den primære årsag til manglerne, efter<br />
kundens opfattelse, skal findes i ”håndværksmæssigt dårligt udført arbejde – sjusk”. For A0<br />
er ca. 53 % af manglerne henført til denne årsag, for A1 er dette ca. 43 %, A2 ca. 47 %, og<br />
for A3 er hele 65 % af manglerne henført hertil.<br />
Andet<br />
Andet<br />
side 14
Kunderne peger endvidere på, at entreprenørerne ikke besidder de rette k<strong>om</strong>petencer til at<br />
udføre deres opgaver. For de ikke alvorlige mangler (A0), har kunderne henført 21 % til<br />
årsagen ”manglende k<strong>om</strong>petencer hos de udførende”. For A1 og A2 er dette tal<br />
henholdsvis ca. 26 % og ca. 32 %.<br />
Tallene antyder, at entreprenørerne ikke har kunnet opretholde den kvalitet i udførelsen af<br />
arbejdet, s<strong>om</strong> kunden forventer. Endvidere viser tallene, at der ifølge kunden har været<br />
problemer med at opretholde/fastholde en kvalificeret arbejdsstyrke på entreprisen.<br />
”Dårlig planlægning og styring fra entreprenørens side” er en anden årsag, s<strong>om</strong> kunderne<br />
på flere sager henfører manglerne til. Dette synes dog at være mest udpræget for de ikke<br />
alvorlige mangler (A0) og de mindre alvorlige mangler (A1). For A0 er ca. 10 % af<br />
manglerne henført til denne kategori, og for A1 er dette tal ca. 11 %. Kunderne siger<br />
dermed, at selve styringen på pladsen har været utilstrækkelig, og at manglerne s<strong>om</strong> en<br />
følge heraf, ikke er opdaget og udbedret i tide.<br />
På baggrund af ovenstående resultater, opstilles et eksempel for den gennemsnitlige<br />
entreprise (ud af de 31 entrepriser). Entreprisesummen er s<strong>om</strong> tidligere nævnt 22,7 mio. kr.<br />
Ud fra denne entreprisesum og kundernes årsagsvurdering vil der i gennemsnit blive<br />
henført følgende antal mangler til de tre d<strong>om</strong>inerende årsagskategorier:<br />
Antal mangler på entreprisen s<strong>om</strong> følge af….<br />
Mangel- Antal Dårligt udført Manglende Dårlig planlægning og<br />
kategori mangler arbejde - Sjusk k<strong>om</strong>petencer<br />
styring<br />
A0 906 478 188 90<br />
A1 388 166 102 42<br />
A2 82 39 26 2<br />
A3 3 2 0 0<br />
Tabel 10: Antal mangler på en gennemsnitlig entreprise på 22,7 mio. kr. samt fordelingen af manglerne<br />
indenfor de tre d<strong>om</strong>inerende årsager.<br />
S<strong>om</strong> det fremgår af Tabel 10, vil der på en gennemsnitlig entreprise blive konstateret 906<br />
A0-mangler, 388 A1-mangler, 82 A2-mangler og 3 A3-mangler. Størstedelen af disse<br />
mangler vil bygherrerne henføre til ”sjusk”, dernæst ”manglende k<strong>om</strong>petencer hos de<br />
udførende” og sidst ”dårlig planlægning og styring fra entreprenørens side”.<br />
Det skal dog bemærkes, at ovenstående tal bygger på gennemsnitstallene fra<br />
interviewanalysen. Antallet af mangler beregnet ud fra samtlige entrepriser i 2006 vil derfor<br />
være noget lavere.<br />
I modsætning til kunderne, har entreprenørerne ikke foretaget en bedømmelse af<br />
årsagerne indenfor hver af de 4 mangelkategorier (A0-A3). I stedet er der foretaget en<br />
samlet bedømmelse af årsagerne. Resultatet af denne undersøgelse fremgår af Tabel 11.<br />
side 15
Årsager - entreprenør (n=39.195)<br />
Årsag % - andel<br />
Problemer med underentreprenører 16 %<br />
Sene ændringer 10 %<br />
Misforståelser/dårlig k<strong>om</strong>munikation 9 %<br />
Manglende tid i udførelsesfasen 9 %<br />
Manglende, forsinkede, forkerte eller ufuldstændige tegninger og beskrivelser 9 %<br />
Dårlig byggestyring 7 %<br />
Manglende k<strong>om</strong>petencer hos de projekterende 7 %<br />
Håndværksmæssigt dårligt udført arbejde – sjusk 5 %<br />
Vejrlig (Frost, regnvejr osv.) 4 %<br />
Dårlig planlægning og styring fra entreprenørs side 3 %<br />
Manglende k<strong>om</strong>petencer hos de udførende 3 %<br />
Mangel på likvide midler hos bygherre/entreprenør 2 %<br />
Manglende tid i den indledende fase 2 %<br />
Manglende tid i projekteringsfasen 2 %<br />
Forsinkede eller defekte materialer 1 %<br />
Andet 11 %<br />
Tabel 11: Entreprenørernes vurdering af årsager til mangler ved afleveringsforretningen. ”n”<br />
angiver summen af det absolutte antal mangler for mangelkategorierne A0 til A3.<br />
S<strong>om</strong> det fremgår af tabellen, udviser entreprenørernes bedømmelser en markant<br />
spredning. Blandt de 15 årsagskategorier listet i Tabel 11, henfører entreprenørerne<br />
maksimalt 16 % af manglerne til samme kategori (”problemer med underentreprenører”).<br />
Omtrent 40 % af manglerne har entreprenørerne fordelt næsten ligeligt mellem 4 årsager.<br />
Dette er ”sene ændringer fra kundes side”, ”misforståelser/dårlig k<strong>om</strong>munikation”,<br />
”manglende tid i udførelsesfasen” og ”ufuldstændige tegninger og beskrivelser”.<br />
Entreprenørerne peger således på problemer i forhold til de projekterende og i forhold til<br />
sene projektændringer.<br />
11 % af manglerne er henført til kategorien ”andet”. Denne <strong>om</strong>fatter bl.a. årsager s<strong>om</strong><br />
anden entreprenørs forsinkelser, problemer med bygherreleverancer, udskiftning af<br />
projektledere undervejs, trange byggepladsforhold og problemer med udenlandske<br />
entreprenører. Dette bekræfter den store spredning i resultaterne.<br />
Interessant er det, at kun 1 % af manglerne er henført til kategorien ”forsinkede eller<br />
defekte materialer”. Der synes derfor at være enighed blandt kunder og entreprenører, at<br />
manglerne sjældent kan henføres til de leverede materialer.<br />
I forhold til en sammenligning af kundernes og entreprenørernes bedømmelser er<br />
spredningen i resultaterne den mest markante forskel. Man må dog forvente, at<br />
entreprenørerne har størst indsigt i eget arbejde og derfor også bedst kan vurdere<br />
årsagerne til manglerne. Kundernes vurdering af årsagerne er imidlertid særdeles vigtig og<br />
interessant, da differencen antyder et k<strong>om</strong>munikationssvigt.<br />
I det følgende præsenteres konsekvenserne af manglerne.<br />
side 16
Interviewanalyse: Konsekvenser af mangler<br />
Tilsvarende analysen af årsagerne er bedømmelsen af konsekvenserne foretaget af både<br />
kunder og entreprenører. I modsætning til årsagsanalysen, er konsekvensbedømmelsen af<br />
entreprenørerne foretaget på i alt 29 entrepriser. For kunderne bygger resultaterne på 31<br />
entrepriser.<br />
De 29 entrepriser har en samlet entreprisesum på ca. 694 mio. kr., og udgør således 98 %<br />
af den samlede entreprisesum for de 31 entrepriser (705 mio.kr.). Forskellen er således<br />
mindre end for årsagerne og anses derfor ligeledes, at være ubetydelig.<br />
Konsekvenserne af manglerne er forskellig alt afhængig af, <strong>om</strong> det er kunde eller<br />
entreprenør der interviewes. Kunderne har i analysen vurderet konsekvenserne indenfor 4<br />
<strong>om</strong>råder. Disse fremgår af Tabel 12:<br />
Område Forklaring<br />
Nedsat brugsværdi og Indflydelse på brugernes mulighed for at anvende bygningen og<br />
funktion for kunden<br />
dens funktioner<br />
Byggeteknisk forringelse<br />
Risiko for konstruktionsmæssige skader – dvs. at givne<br />
konstruktionsdele formodentlig vil svigte i den nærmeste fremtid<br />
Forringet arkitektur Negativ indflydelse på bygningens æstetik og fremtoning<br />
Økon<strong>om</strong>isk tab Økon<strong>om</strong>isk tab i forbindelse med udbedringen af manglerne<br />
Tabel 12: Konsekvens<strong>om</strong>råder med tilhørende forklaringer<br />
Vurderingen er foretaget på en skala fra ”ingen” til ”alvorlig/stor” konsekvens. Dette er<br />
gennemført for hver af de 4 mangelkategorier A0 til A3. Den anvendte skala fremgår af<br />
Tabel 13.<br />
Karakter Bedømmelse<br />
1 Ingen konsekvens<br />
2 Lav konsekvens<br />
3 Nogen konsekvens<br />
4 Betydelig konsekvens<br />
5 Stor konsekvens<br />
Tabel 13: Skala til bedømmelse af konsekvens<br />
I forbindelse med afbildningen af kundens konsekvensvurderinger sammenlægges<br />
mangelkategorierne A0 og A1 samt A2 og A3. På alle 31 entrepriser er der konstateret<br />
enten A0- eller A1-mangler. Derimod er der kun konstateret A2- eller A3 mangler på 20<br />
entrepriser. I tabellen herunder bygger opgørelsen for A0 og A1 derfor på 31 entrepriser og<br />
A2 og A3 på 20 entrepriser. Resultaterne fremgår af Tabel 14 og 15.<br />
side 17
A0+A1 (Ikke alvorlige og mindre alvorlig mangler)<br />
Karakterbedømmelse (% - andel)<br />
1 2 3 4 5<br />
Konsekvens<br />
(ingen) (lav) (nogen) (betydelig) (stor)<br />
Nedsat brugsværdi og funktion for kunden 55% 16% 19% 6% 3%<br />
Byggeteknisk forringelse 81% 16% 3% 0% 0%<br />
Forringet arkitektur 68% 16% 6% 6% 3%<br />
Økon<strong>om</strong>isk konsekvens 71% 19% 6% 0% 3%<br />
Tabel 14: Kundernes samlede vurdering af konsekvenser for A0 og A1-mangler. Resultaterne<br />
bygger på i alt 31 entrepriser.<br />
A2+A3 (Alvorlige og kritiske mangler)<br />
Karakter bedømmelse (% - andel)<br />
1 2 3 4 5<br />
Konsekvenser<br />
(ingen) (lav) (nogen) (betydelig) (stor)<br />
Nedsat brugsværdi og funktion for kunden 40% 15% 20% 20% 5%<br />
Byggeteknisk forringelse 60% 5% 30% 0% 5%<br />
Forringet arkitektur 65% 25% 10% 0% 0%<br />
Økon<strong>om</strong>isk konsekvens 60% 20% 15% 5% 0%<br />
Tabel 15: Kundernes samlede vurdering af konsekvenser for A2 og A3-mangler. Resultaterne<br />
bygger på i alt 20 entrepriser.<br />
For de ikke alvorlige og mindre alvorlige mangler (A0+A1) fremgår det, at kunderne<br />
generelt ikke vurderer, at manglerne har særligt store konsekvenser. For alle<br />
konsekvens<strong>om</strong>råder har mere end halvdelen af kunderne givet vurderingen ”ingen<br />
konsekvens”. Betragtes den resterende del af kundernes vurdering, dvs. fra ”lav” til ”stor”<br />
konsekvens, konstateres en vis forskel mellem konsekvens<strong>om</strong>råderne. Undersøgelsen<br />
viser følgende prioritering (hvor forholdet med størst konsekvens er nævnt først):<br />
1. Nedsat brugsværdi og funktion for kunden<br />
2. Forringet arkitektur<br />
3. Økon<strong>om</strong>isk konsekvens<br />
4. Byggeteknisk forringelse<br />
Kunderne peger således på, at manglerne primært får en indflydelse på brugernes<br />
mulighed for at anvende bygningen. Sekundært medfører manglerne, at bygningen ikke<br />
fremstår s<strong>om</strong> ventet i kundens øjne. Eksempler på disse konsekvenser er:<br />
• Ikke muligt at kontrollere badevandstemperaturer og varmeregulering (radiatorer)<br />
• Forsinkelser i forhold til ibrugtagning af bygningen<br />
• Overflader fremstod ikke s<strong>om</strong> ventet (dyrere at vedligeholde på sigt)<br />
• Lange perioder med mangleudbedring førte til store gener for brugerne.<br />
Betragtes de alvorlige og kritiske mangler (Tabel 15), kan det konstateres, at en del af<br />
kunderne fortsat har givet vurderingen ”ingen konsekvens” indenfor de fire<br />
konsekvens<strong>om</strong>råder. Det bemærkes, at kunderne generelt vurderer, at de alvorlige<br />
mangler har større konsekvens, hvilket også bør være tilfældet.<br />
side 18
Den største konsekvens af de mere alvorlige mangler (A2+A3), vurderer kunden stadig til<br />
at være ”nedsat brugsværdi og funktion for kunden”. Herefter ”byggeteknisk forringelse”, så<br />
”økon<strong>om</strong>isk konsekvens” og sidst ”forringet arkitektur”. En sammenligning af<br />
procentsatserne i tabel 14 og 15 (konsekvens-<strong>om</strong>rådet ”nedsat brugsværdi og funktion for<br />
kunden”) viser endvidere, at konsekvenserne er større for de mere alvorlige mangler.<br />
Kundernes vurdering ift. den byggetekniske forringelse antyder, at denne type af mangler<br />
kan have en skadelig effekt på andre bygningsdele.<br />
Eksempler på konsekvenser af A2- og A3-mangler er:<br />
• Brugere af bygningen måtte udsætte planlagte produktions og undervisningsforløb<br />
• Dårligt indeklima pga. træk samt et større varmeforbrug<br />
• Mulighed for sikkerhedsbrist i den første periode af bygningens anvendelse<br />
Bemærkelsesværdigt er det, at den økon<strong>om</strong>iske konsekvens generelt anses for at være lav<br />
hos kunderne (uanset mangelkategori). Dette hænger formodentlig sammen med, at<br />
mangeludbedringen er en del af entreprenøren ydelse, s<strong>om</strong> kunden ikke hæfter for. De<br />
økon<strong>om</strong>iske konsekvenser forbundet med mangel-udbedringen, er derfor primært en større<br />
administrativ byrde for kunden. Dette vurderes at være at mindre betydning i forhold til<br />
kundens samlede udgifter på sagen. Dette skal endvidere ses i lyset af, at sagerne er<br />
afleveret. Der er i undersøgelsen ikke inddraget bodsbelagt forsinkelse.<br />
Den generelt lave konsekvensvurdering af kunderne, skal ses i forhold til entreprenørernes<br />
mulighed for at udbedre manglerne. På baggrund af interviewene med kunderne, er det<br />
centrets opfattelse, at der ofte er god tid til at udbedre manglerne. Kunderne indregner<br />
således ofte en periode fra afleveringsforretningen til den egentlige ibrugtagning af<br />
bygningen. Derfor vil udbedringen af manglerne ikke altid have en indflydelse på brugerens<br />
mulighed for at anvende bygningen. Dette er medvirkende til, at de økon<strong>om</strong>iske tab<br />
ligeledes er forholdsvis lave.<br />
Kunderne gav ved flere interviews udtryk for, at skulle bygningen have været anvendt<br />
umiddelbart efter afleveringen, ville det have haft alvorlige økon<strong>om</strong>iske og<br />
funktionsmæssige konsekvenser.<br />
Til forskel fra kunden, har de udførende virks<strong>om</strong>heder vurderet konsekvenserne indenfor 5<br />
andre <strong>om</strong>råder, jf. Tabel 16.<br />
Område Forklaring<br />
Entreprisens økon<strong>om</strong>i og<br />
dækningsbidrag<br />
Produktion og planlægning af<br />
andre byggesager<br />
Personalemæssige<br />
konsekvenser<br />
Fremtidig mulighed for job ved<br />
samme kunde<br />
Mangeludbedringens indflydelse på entreprisens<br />
dækningsbidrag<br />
Mangeludbedringens indflydelse på produktion og planlægning<br />
af andre byggesager<br />
<strong>Mangler</strong>nes indflydelse på personalemæssige <strong>om</strong>rokeringer<br />
herunder fyringer<br />
<strong>Mangler</strong>nes indflydelse på fremtidig mulighed for job ved<br />
samme kunde<br />
Indflydelse på firmaets image<br />
<strong>Mangler</strong>nes indflydelse på firmaets ansigt ud af til<br />
og goodwill<br />
Tabel 16: Konsekvens<strong>om</strong>råder for entreprenørerne med tilhørende forklaringer<br />
side 19
Entreprenøren har vurderet konsekvenserne efter samme skala s<strong>om</strong> kunderne, jf. Tabel<br />
13. Der er foretaget en samlet bedømmelse af manglernes konsekvens. Resultatet fremgår<br />
af Tabel 17.<br />
Entreprenørernes vurdering af konsekvenser<br />
Karakter bedømmelse (% - andel)<br />
1 2 3 4<br />
Konsekvenser<br />
(ingen) (lav) (nogen) (betydelig) 5 (stor)<br />
Entreprisens dækningsbidrag 17% 45% 28% 3% 7%<br />
Produktion og planlægning af andre sager 41% 24% 28% 7% 0%<br />
Personalemæssige konsekvenser<br />
Fremtidig mulighed for job ved samme<br />
79% 3% 7% 7% 3%<br />
kunde 59% 17% 14% 0% 10%<br />
Virks<strong>om</strong>hedens image og goodwill 69% 24% 7% 0% 0%<br />
Tabel 17: Entreprenørernes vurdering af manglernes konsekvenser<br />
Set i forhold til bygherrernes konsekvensvurdering er der en større spredning i<br />
entreprenørernes resultater. <strong>Mangler</strong>ne har efter entreprenørernes opfattelse størst<br />
indvirkning på ”entreprisens dækningsbidrag”, dernæst ”produktion og planlægning af<br />
andre sager”, så ”fremtidig mulighed for job ved samme kunde”, derefter<br />
”personalemæssige konsekvenser” og sidst ”virks<strong>om</strong>hedens image og goodwill”.<br />
Kun 17 % af de adspurgte entreprenører mener ikke, at det har haft nogen indflydelse på<br />
virks<strong>om</strong>hedens dækningsbidrag. <strong>Mangler</strong>ne har således en ofte en ”lav” eller ”nogen”<br />
konsekvens for dækningsbidraget og flere tilfælde en ”betydelig” eller ”stor” konsekvens.<br />
Eksempler på konsekvenser s<strong>om</strong> medførte tab indenfor dette <strong>om</strong>råde er:<br />
• En forøgelse af håndværkertimer på entreprisen<br />
• Stigning i antallet at funktionærtimer s<strong>om</strong> følge af en større administrativ byrde<br />
Den forøgede anvendelse af håndværker- og funktionærtimer synes at have en<br />
forstyrrende effekt på produktion og planlægning af andre byggeopgaver. Denne<br />
undersøgelse viser, at henholdsvis 24 % og 28 % af entreprenørerne, mener at dette har<br />
haft ”lav” eller ”nogen” betydning. 7 % af de adspurgte mener, at det har haft en betydelig<br />
effekt på produktion og planlægning af andre byggesager.<br />
Personalemæssige konsekvenser, dvs. <strong>om</strong>rokeringer eller fyringer, er sjældent en<br />
konsekvens af mangler ved afleveringsforretningen. 79 % af entreprenørerne mener ikke,<br />
at manglerne har haft sådanne konsekvenser. Der er dog enkelte eksempler på, at<br />
manglerne har ført til fyringer og <strong>om</strong>rokeringer.<br />
Spredningen i resultaterne for ”fremtidig mulighed for job ved samme kunde” indikerer, at<br />
manglerne s<strong>om</strong> hovedregel ikke får en indflydelse, men at det forholdsvis ofte kan have en<br />
betragtelig betydning for fremtidige ordre.<br />
<strong>Mangler</strong>nes indflydelse på firmaets image og goodwill er ofte lav eller helt uden betydning.<br />
Kun 7 % af entreprenørerne anser, at manglerne har haft konsekvens indenfor dette<br />
<strong>om</strong>råde.<br />
side 20
Konklusion:<br />
<strong>Byggeriets</strong> <strong>Evaluerings</strong> <strong>Center</strong> har siden 2004 indsamlet oplysninger vedrørende antallet af<br />
mangler ved afleveringsforretningen. På baggrund af en volds<strong>om</strong> stigning i antallet af<br />
mangler i 2006 sammenlignet med 2004 og 2005, har centret undersøgt<br />
<strong>om</strong>stændighederne nærmere, for at finde forklaringer herpå.<br />
Den markante stigning i antallet af mangler kan konstateres indenfor alle kategorier, lige fra<br />
de ikke alvorlige mangler til de kritiske mangler. Antallet af mangler pr. mio. kr.<br />
entreprisesum er steget med mellem en faktor 5 og en faktor 22.<br />
Det meget høje aktivitetsniveau i 2006, anses at være den primære årsag til denne<br />
volds<strong>om</strong>me udvikling.<br />
På 31 entrepriser afleveret i 2006 har centret gennemført en analyse af årsager til og<br />
konsekvenser af mangler ved afleveringsforretningen. Endvidere er manglerne<br />
kategoriseret i forhold til hvor, de hyppigst forek<strong>om</strong>mer. Analysens resultater bygger på<br />
interviews med kunder og entreprenører på 31 udvalgte entrepriser.<br />
Kategoriseringen af manglerne er foretaget af kunden med udgangspunkt i AB 92 og<br />
Dansk Byggeklassifikation. I forhold til AB 92, kan det konstateres, at kunderne<br />
hovedsageligt henfører manglerne til ”udførelsen”. Det er således i forbindelse med<br />
virks<strong>om</strong>hedens primære arbejde, at manglerne opstår. I forhold til Dansk<br />
Byggeklassifikation, henfører kunderne primært manglerne til vægsystemet (vægge,<br />
vinduespartier, dørpartier), dernæst dæksystemet (dæk, gulv, loft) og sidst tagsystemet<br />
(tag, undertag, kvist). Procentandelene varierer imellem mangel-kategorierne, men<br />
udsvingene er dog forholdsvis lave.<br />
Årsager til manglerne er vurderet af både kunde og entreprenør. Kunden henfører primært<br />
manglerne til ”håndværksmæssigt dårligt udført arbejde – sjusk”. For A0 (ikke alvorlige<br />
mangler) er ca. 53 % af manglerne henført til denne årsag, for A1 (mindre alvorlige<br />
mangler) er dette ca. 43 %, A2 (alvorlige mangler) ca. 47 % og for A3 (kritiske mangler) er<br />
hele 65 % af manglerne henført hertil. Kunderne peger samtidig på, at entreprenørerne<br />
ikke besidder de rette k<strong>om</strong>petencer. Cirka en fjerdedel af manglerne indenfor hver<br />
mangelkategori er henført til ”manglende k<strong>om</strong>petencer hos de udførende”.<br />
Karakteristisk for virks<strong>om</strong>hedernes vurdering af årsagerne er, at der ikke er en enkelt<br />
årsag, s<strong>om</strong> skiller sig ud. Kun 16 % af manglerne henføres til samme kategori (”problemer<br />
med underentreprenører”). 40 % af manglerne har entreprenørerne fordelt næsten ligeligt<br />
mellem 4 årsager. Dette er ”sene ændringer fra kundes side”, ”misforståelser/dårlig<br />
k<strong>om</strong>munikation”, ”manglende tid i udførelsesfasen” og ”ufuldstændige tegninger og<br />
beskrivelser”. Entreprenørerne peger således på problemer i forhold til de projekterende og<br />
i forhold til sene projektændringer.<br />
Sammenlignes kundens og entreprenørens vurderinger, er der kun få ligheder. Der synes<br />
derfor at være et k<strong>om</strong>munikationssvigt imellem parterne.<br />
Konsekvenserne af manglerne er efter kundens opfattelse forholdsvis lave. Dette hænger<br />
formodentlig sammen med, at der ofte er afsat tid til at udbedre manglerne. Brugere af<br />
bygningen er derfor s<strong>om</strong> hovedregel ikke berørt af mangeludbedringen.<br />
side 21
Pågår mangeludbedringen derimod efter, at bygningen er taget i brug, viser<br />
undersøgelsen, at brugerne (af bygningen) forbinder dette med store gener.<br />
Entreprenørerne oplever primært af mangeludbedringen har betydning for entreprisens<br />
dækningsbidrag. Dette kan primært henføres til, at entreprenøren må tilskrive entreprisen<br />
ekstra håndværker- og funktionærtimer. Entreprenørerne anser endvidere, at denne<br />
<strong>om</strong>rokering af mandskab forholdsvis ofte forstyrrer produktionen på andre byggepladser.<br />
Analysen er udarbejdet af konsulent, civilingeniør Jacob Scharling Pedersen og<br />
underdirektør Ebbe Lind Kristensen.<br />
side 22
Bilag 1: Foruddefinerede årsager til mangler<br />
I dette bilag er listet de 15 foruddefinerede årsager, s<strong>om</strong> blev anvendt i interviewene med<br />
kunder og entreprenører:<br />
1. Manglende tid i den indledende fase<br />
2. Manglende tid i projekteringsfasen<br />
3. Manglende tid i udførelsesfasen<br />
4. Manglende k<strong>om</strong>petencer hos de projekterende<br />
5. Manglende k<strong>om</strong>petencer hos de udførende<br />
6. Forsinkede eller defekte materialer<br />
7. Manglende eller defekt materiel<br />
8. Manglende, forsinkede, forkerte eller ufuldstændige tegninger og beskrivelser<br />
9. Vejrlig (Frost, regnvejr osv.)<br />
10. Håndværksmæssigt dårligt udført arbejde – sjusk<br />
11. Dårlig planlægning og styring fra entreprenørs side<br />
12. Problemer med underentreprenører<br />
13. Mangel på likvide midler hos bygherre/entreprenør<br />
14. Sene uforudsete ændringer<br />
15. Misforståelser/dårlig k<strong>om</strong>munikation<br />
16. Andet<br />
Ved anvendelse af kategorien ”Andet” oplyste kunden selv en årsag.<br />
side 23