Øvelse - Den Motiverende Samtale
Øvelse - Den Motiverende Samtale
Øvelse - Den Motiverende Samtale
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
Redskaber til at motivere mennesker til forandring<br />
10-11 november + 9 december 2010
Tankpassermodellen for motivation<br />
2
Et simpelt blik på forandring<br />
Forandringsproces<br />
Stabil<br />
tilstand<br />
4<br />
Stabil<br />
forandring<br />
Status Quo Ny status Quo
Det centrale fokus i <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong>:<br />
Forholdet ml. rådgiveradfærd og forandringer<br />
Motivation er relationel<br />
Rådgiveradfærd:<br />
Empatisk<br />
Spørgende<br />
Autonomi<br />
Optimisme<br />
Ønske<br />
Evne<br />
Grunde<br />
Nødvendighed<br />
5<br />
Forpligtelse<br />
Tage skridt<br />
Handling/<br />
adfærdsændringer
Program og læringsmål<br />
Modul I: Introduktion til <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
• Hvad er motivation<br />
• Forandringens stadier<br />
• Hvad er DMS? Ånd, principper og grundbegreber<br />
• Afklaring af ambivalens<br />
• Klientens udsagn – at spore motiverende udsagn<br />
• At skabe motiverende udsagn: åbne spørgsmål<br />
Modul II: De avancerede teknikker<br />
• At gå med modstanden<br />
• At give information på en klientcentreret måde<br />
• <strong>Øvelse</strong>r/eksperimenter/træning/videodemo<br />
6
Hilse på hinanden og forventninger<br />
Tag et papkort og en tusch<br />
Find sammen 2 og 2 med en person du ikke kender<br />
Præsenter jer for hinanden: navn, hvor arbejder I og hvem<br />
motiverer I til hvad?<br />
Noter på kort<br />
Præsenter hinanden kort<br />
7
Hvad er motivation?<br />
Synonymer og associationer…<br />
8
Hvad er motivation?<br />
Et resultat af sammenhæng mellem vigtighed og tro på egne evner<br />
Vigtighed<br />
9<br />
Motivation<br />
(Readyness to<br />
Change)<br />
Tro på egne evner
10<br />
Stages of Change Model<br />
Målet er nået!<br />
Vedligeholdelsesstadiet<br />
Før overvejelsesstadiet<br />
Tilbagefaldsstadiet <br />
Handlingsstadiet<br />
10<br />
Overvejelsesstadiet <br />
Forberedelsesstadiet
Stages of Change<br />
Forskellige faser i en vellykket<br />
forandringsproces:<br />
• Tænker over forandring<br />
• Beslutter at forandre sig<br />
• Forbereder sig<br />
• Forpligter sig<br />
• Handler og implementerer<br />
• Holder fast<br />
11
<strong>Øvelse</strong> – overtalelse<br />
• Gå sammen 2 og 2<br />
• A er styrende rådgiver B er sig selv<br />
• B du skal vælge en adfærd/situation som du enten ønsker at ændre, skal ændre, bør ændre, eller<br />
har overvejet at ændre, men som du endnu ikke har ændret fordi du er ambivalent (cykelhjelm,<br />
mindre slik, motionere mere, flytte, skifte job…)<br />
• A spiller den styrende rådgiver. Du skal først:<br />
– Lytte lidt til B's problemstilling: på den ene side, på den anden side… (ca. 2-3 minutter)<br />
• Derefter (jf. næste slide):<br />
– Forklare hvorfor B bør ændre denne adfærd<br />
– Fortælle B om mindst 3 fordele ved at ændre adfærd<br />
– Fortælle B om hvordan han/hun kan ændre adfærden<br />
– Understrege hvor vigtigt det er for B at ændre adfærden<br />
– Beordre B til at gøre det!<br />
– B vurderer til sidst sin motivation til forandring på en skala fra 0-10<br />
12
Ordne refleksen<br />
Hvordan hjælper vi normalt andre mennesker?<br />
• Give råd<br />
• Tage styring<br />
• Foreskrive rigtige handlinger<br />
• Fortælle om løsninger<br />
• Vise vejen<br />
• Have autoritet<br />
• Jeg ved bedre<br />
13
Normale reaktioner på ordne refleksen<br />
• Sur<br />
• I opposition<br />
• Defensiv<br />
• Retfærdiggørende<br />
• Ikke forstået<br />
• Ikke hørt<br />
14<br />
• Overrumplet<br />
• Skam<br />
• Nedværdiget<br />
• Disengageret<br />
• Modstand<br />
• Kommer ikke igen
<strong>Øvelse</strong> – En smag af DMS<br />
Gå sammen 2 og 2 (samme som før)<br />
• A er rådgiver B er sig selv<br />
• B du skal vælge samme adfærd/situation som før<br />
• A lyt nu nøje med det formål at forstå dilemmaet – giv plads til<br />
historien<br />
• Giv ingen råd!<br />
• Stil blot disse 4 spørgsmål:<br />
– Hvad får dig til at ønske at ændre adfærden/situationen?<br />
– På en skala fra 0-10 hvor vigtig er forandringen?<br />
– Og følg op: hvorfor X og ikke 0? Nævn 3 grunde<br />
– Derefter opsummerer rådgiveren B’s opfattelse af situationen og<br />
B’s gode grunde til forandring og stiller følgende nøglespørgsmål:<br />
– Så hvad tænker du om det? Hvad har du tænkt dig at gøre?<br />
– B svarer og vurderer til sidst sin motivation til forandring på en<br />
skala fra 0-10<br />
15
Skalaspørgsmålet<br />
Et klientcentreret og styrende værktøj til at skabe forandringsudsagn<br />
Hvor vigtig er en forandring for dig?<br />
5<br />
Status quo udsagn<br />
Forandringsudsagn<br />
16
Almindelige reaktioner på det at blive lyttet til<br />
• Forståelse<br />
• Vil tale mere<br />
• Kan lide rådgiveren<br />
• Åben<br />
• Accepteret<br />
• Respekteret<br />
17<br />
• Tryg<br />
• Engageret<br />
• Godt tilpas<br />
• Interesseret<br />
• Vil komme igen<br />
• Samarbejde
Litteratur<br />
At motivere mennesker til forandringer<br />
Kurset er hovedsageligt baseret på:<br />
• Miller & Rollnick 2002<br />
Motivationssamtalen<br />
• Miller, Rollnick & Butler<br />
MI in Health Care<br />
• Rollnick, Mason og Butler 1999<br />
Health Behavior Change<br />
• C. E. Mabech 2005<br />
Introduktion til <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
• Find mere på denmotiverendesamtale.dk<br />
18
<strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong> (eng: Motivational Interviewing)<br />
Hvad er <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
En evidensbaseret og videnskabeligt<br />
veldokumenteret metode til at motivere<br />
mennesker til forandringer.<br />
Anbefales bl.a. af Sundhedsstyrelsen i den<br />
borgerrettede sundhedsfremmende og<br />
forebyggende indsats<br />
Evidens (metaanalyser):<br />
• Dunn 2001 (misbrug): 29 studier: ¾ har<br />
signifikant effekt<br />
• Rubak 2005 (sundhed): 72 studier: ¾ har<br />
signifikant effekt. 15 min = 64%<br />
• Lundahl 2009 (25 år): 119 studier: ¾ har<br />
signifikant effekt. Lige så effektiv som CBT<br />
og 12-trinsprogrammer - på kortere tid!<br />
19
<strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
Oprindeligt udviklet til samtaler om alkohol og<br />
stofmisbrug<br />
Oprindeligt designet til at have 1-3 samtaler –<br />
videreudviklet til også at kunne bruges på kortere tid<br />
Kan både bruges isoleret, som pre-treatment før anden<br />
behandling (spiseforstyrrelse, selvmord) og sammen<br />
med andre metoder (eks. CBT og 12-trinsprogrammer)<br />
Har et stærkt fokus på den terapeutiske relation:<br />
• Rosenthal effekten<br />
• 12 minutters forsøget<br />
20
Hvad er <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong>?<br />
"En klientcentreret, styrende metode<br />
til at fremme indre motivation for<br />
forandring ved at udforske og<br />
afklare ambivalens"<br />
(Miller & Rollnick s. 47, mine udhævninger)<br />
21
Klientcentreret<br />
At arbejde klientcentreret vil sige<br />
• At arbejde med udgangspunkt i personens<br />
perspektiv og situation<br />
• At arbejde ud fra en forståelse af<br />
personens forandringsparathed<br />
• At arbejde med en samarbejdende relation<br />
hvor man respekterer personens valg og<br />
autonomi<br />
22
En klientcentreret og styrende metode<br />
Empati<br />
Diskrepans<br />
Empati Vigtighed<br />
Åbne ?<br />
Anerkende<br />
Reflektere<br />
Opsummere<br />
Ambivalens Empati<br />
Tro på evner<br />
Empati<br />
23
24<br />
Styrende – et eksempel på strukturering af en samtale<br />
Metaniveau<br />
<strong>Samtale</strong>strategier<br />
1: Diskrepans<br />
2: Ambivalens<br />
3: Vigtighed<br />
4: Evner<br />
Handlingsniveau<br />
<strong>Samtale</strong>teknikker<br />
1: Åbne spørgsmål<br />
2: Anerkendende udsagn<br />
3: Reflekterende lytning<br />
4: Opsummering<br />
Diskrepans Ambivalens Vigtighed Evner<br />
Åbent<br />
spørgsmål<br />
Hvordan<br />
hænger det<br />
sammen, at du<br />
fortæller at du<br />
er bange for at<br />
få kræft<br />
samtidig med<br />
at du ryger?<br />
Refleksion<br />
Ahh, så du<br />
tænker det<br />
bliver svært,<br />
men du kunne<br />
faktisk godt<br />
tænke dig at<br />
stoppe.<br />
Åbent<br />
spørgsmål<br />
Hvad er det<br />
egentlig du ser<br />
af gode ting<br />
ved at ryge?<br />
Og hvilke<br />
ulemper ser<br />
du?<br />
Åbent<br />
spørgsmål<br />
På en skala<br />
fra 0-10 hvor<br />
vigtigt er det<br />
for dig at<br />
stoppe?<br />
24<br />
Refleksion<br />
Så grundene<br />
til at stoppe er<br />
børn, helbred<br />
og økonomi<br />
Åbent<br />
spørgsmål<br />
På en skala fra<br />
0-10 hvor stor<br />
er din tro på<br />
dine evner<br />
Opsummering<br />
Du ligger på<br />
et 4-tal. Du<br />
tænker det<br />
kan blive<br />
vanskeligt,<br />
men omvendt<br />
ved du også at<br />
du har gjort det<br />
før, og du er<br />
sikker på at<br />
familien vil<br />
hjælpe<br />
Opsummering<br />
- af diskrepans<br />
- af ambivalens<br />
- af vigtighed<br />
- af evner
Teknikker & strategier for <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
<strong>Samtale</strong>teknikker<br />
De konkrete redskaber<br />
• Åbne spørgsmål<br />
• Anerkendende udsagn<br />
• Reflekterende lytning<br />
• Opsummering<br />
25<br />
<strong>Samtale</strong>strategier<br />
Det ’kort’ vi styrer efter<br />
• Udvikling af diskrepans<br />
• Afklaring af ambivalens<br />
• Udforskning af værdier<br />
• Synliggørelse af ressourcer
Ånden i <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
• Samarbejde ikke konfrontation<br />
• Frembringe ikke installere<br />
• Autonomi ikke autoritet<br />
Motto:<br />
Du er eksperten i dit liv – jeg er<br />
eksperten på, hvad der er af<br />
muligheder og hvad andre har gjort<br />
26
De 4 principper i <strong>Den</strong> <strong>Motiverende</strong> <strong>Samtale</strong><br />
• Udtryk empati<br />
• Udvikling af diskrepans<br />
• Støt troen på egne evner<br />
• Undgå diskussion<br />
27
Motivationssamtalens ånd vs. traditionel rådgivning<br />
Motivationssamtalen<br />
• Respekt<br />
• Samarbejde<br />
• Frembringe<br />
• Autonomi - valgfrihed<br />
• Følelser<br />
• Motivation er der allerede<br />
• Motto: "Du er eksperten i dit liv"<br />
28<br />
Traditionel rådgivning<br />
• Bedreviden<br />
• Konfrontation<br />
• Undervisning/installere<br />
• Autoritet – intet valg<br />
• Information<br />
• Motivation fyldes på udefra<br />
• Motto: "Hvis jeg var i dine sko"
’Farlige antagelser’<br />
Farlige antagelser:<br />
• At klienten burde forandre sig<br />
• At klienten ønsker at forandre sig<br />
• Klienten motiveres primært gennem sundhedsmæssige<br />
argumenter<br />
• En hård og bestemt tilgang er den bedste<br />
• Nu er det rette øjeblik for forandring<br />
• Hvis klienten ikke ønsker at forandre sig har samtalen<br />
været mislykket<br />
29
Ambivalens<br />
• Ambi: to – valens: gyldighed<br />
• Konflikt hvor man både tiltrækkes og frastødes<br />
af en mulighed. Modsatrettede og inkompatible<br />
følelser eller indstillinger overfor et fænomen →<br />
fastlåser personen<br />
• Jeg vil og jeg vil ikke (stoppe med at ryge, spise<br />
sundt, motionere, tage stoffer…)<br />
• Tegn på ambivalens: ”Ja, men …” (”Ja, jeg vil<br />
gerne stoppe med at ryge, men …”)<br />
• Normalt aspekt af menneskets natur<br />
• Ikke tegn på manglende motivation – tværtimod!<br />
30
Ambivalens – hvad er det?<br />
Ambivalens: en tilstand der går<br />
forud for forandring<br />
• At tøve<br />
• At være usikker<br />
• Ikke at kunne bestemme sig<br />
• At være ubeslutsom<br />
• At være i tvivl<br />
• At være inkonsistent<br />
• At være på nippet til<br />
• At stå mellem to<br />
• At have delte følelser<br />
• At være splittet<br />
• <strong>Den</strong> ene side åbner den anden side<br />
31<br />
For og imod
Beslutningsbalancen – at lade personen afveje fordele/ulemper<br />
Nuværende<br />
adfærd<br />
32<br />
Forandring<br />
Fordele Ulemper Fordele<br />
Ulemper
Forandringens pris - et simpelt redskab<br />
Nu Mål<br />
33
DMS’ grundbegreb: Ambivalens<br />
At udforske fordele og ulemper<br />
<strong>Øvelse</strong> i ambivalens – i grupper a 2 personer (en du ikke kender)<br />
• Vælg et emne der har betydning for dig (ikke for personligt) og<br />
som du føler dig splittet omkring<br />
• Udfyld skemaet for dig selv ved at udforske pro<br />
og con ved begge scenarier (hjemmeopgaven)<br />
• Rollespil: A er sig selv, B er rådgiver ud fra DMS’ principper og<br />
udforsker nysgerrigt A’s ambivalens (15 min) Don’t try to fix it! –<br />
Begræns ordnerrefleksen<br />
• Din rolle er først og fremmest at finde ud af A’s problemstilling<br />
og hjælpe A til at blive mere afklaret<br />
• Afslut med en opsummering af ambivalensen og spørg: så hvor<br />
er du lige nu…?<br />
• Byt roller<br />
34
Dans ikke brydning<br />
35
Videodemonstration Pony Tail John (26 min.)<br />
Rådgiver<br />
Kig efter<br />
• Empati<br />
• Ånden i metoden<br />
• Udforskning af ambivalens<br />
• Udvikling af diskrepans<br />
36<br />
Klient<br />
Kig efter<br />
• Fordele ved forbrug<br />
• Ulemper ved forbrug<br />
• Argumenter for forandring<br />
• Argumenter for status quo
<strong>Øvelse</strong> til video<br />
Grupper af 3-4 personer besvarer følgende:<br />
• Hvilket stadie (jf. Stages of Change) befinder<br />
John sig i?<br />
• Hvor vigtig er en forandring nu og her for<br />
John? (på en skala fra 0-10)<br />
• Hvor stor er John’s tro på at han kan forandre<br />
sig nu og her? (på en skala fra 0-10)<br />
• Hvad skaber udvikling og motivation?<br />
37
Forandringsudsagn og forandringer<br />
Ønske<br />
Evne<br />
Grunde<br />
Nødvendighed<br />
Forpligtelse<br />
Tage skridt<br />
38<br />
Adfærdsændringer
Forandringsudsagn er som toppen af et isbjerg<br />
39
Forholdet mellem forandringsudsagn og forandringer<br />
”Processen med at vække og forme klientens<br />
sprog hen imod forandring under<br />
terapisessioner er blevet inddraget som en<br />
årsagsmekanisme i Motivational Interviewing<br />
(MI). I overensstemmelse med Bems<br />
selvopfattelsesteori (1972) opstillede Miller og<br />
Rollnick (1991, 2002) hypoteser om, at det er det<br />
at ytre en mening, enten for eller imod<br />
forandring, der fremkalder troen på det.<br />
Følgelig: klienter, der taler for forandring i MIsessioner,<br />
er faktisk i gang med at overbevise<br />
sig selv om, at forandre sig mens de taler.”<br />
(Theresa B. Moyers (ph.d.) & Tim Martin (ph.d.).<br />
Journal of Substance Abuse Treatment 30 (2006)<br />
245-251).<br />
40
Klientudsagn – to typer<br />
Status quo udsagn<br />
• Jeg er glad for at ryge<br />
• Jeg vil ikke kunne mærke<br />
forandringen<br />
• Jeg kan ikke<br />
• Det er ikke nødvendigt<br />
• Jeg ønsker ikke<br />
forandringer<br />
41<br />
Forandringsudsagn<br />
• Jeg hoster og hakker<br />
• Jeg vil få det meget<br />
bedre<br />
• Jeg kan hvis jeg vil<br />
• Jeg SKAL<br />
• Jeg vil gerne ændre<br />
adfærd
Forandringsudsagn – 6 forskellige kategorier<br />
Forandringsudsagn<br />
er udtryk, der<br />
fortæller om<br />
personens egne<br />
grunde og fordele<br />
ved forandring<br />
Ytringer om Ønsker<br />
"Jeg ville ønske jeg kunne tabe mig", "Jeg kunne tænke mig …"<br />
Ytringer om Evner<br />
"Jeg tror godt jeg kan tabe mig"<br />
Ytringer om Grunde<br />
"Det er jo sundhedsskadeligt at være så overvægtig og inaktiv"<br />
Ytringer om Nødvendighed<br />
"Der er ikke noget at diskutere – jeg SKAL tabe mig", "Jeg er nødt til …"<br />
Ytringer om Forpligtelse<br />
"Jeg gør det på mandag" – jf. "I do" i kirken<br />
Ytringer om at Tage skridt<br />
"Jeg har allerede skåret ned på smøgerne", "Jeg tager medicinen"<br />
42
<strong>Øvelse</strong>: At genkende forandringsudsagn<br />
Vurder hvorvidt følgende udtalelser er forandringsudsagn<br />
– vurder hvilken type<br />
• Jeg elsker at ryge smøger<br />
• Jeg hader dette behandlingsforløb – vil I ikke bare lade mig være?<br />
• Jeg er nødt til at få et job<br />
• Jeg vil bare gerne vågne og føle at jeg skal noget<br />
• Det er bare helt udelukket at jeg skal være arbejdsløs igen<br />
• Jeg har ikke råd til at tage så mange stoffer<br />
• Hvis jeg fortsætter risikerer jeg at miste mit job<br />
• Jeg tror faktisk godt at jeg kan skære ned på mit forbrug<br />
• Jeg er sikker på jeg kan få et job<br />
43
Forandringsudsagn – Kategoriser disse udsagn<br />
Emne: Vægttab<br />
• Jeg kunne godt tænke mig at tabe mig<br />
• Jeg tror godt jeg kunne tabe 10 kilo<br />
• Jeg er begyndt at cykle på arbejde<br />
• Jeg ville få mere energi<br />
• Jeg skal tabe 10 kilo – mandag!<br />
• Jeg er nødt til at tabe 10 kilo<br />
44
Forandringsudsagn – Kategoriser disse udsagn<br />
Emne: Jobsøgning<br />
• Jeg kunne godt tænke mig et job<br />
• Jeg tror godt jeg kan finde et job<br />
• Jeg er begyndt at søge igen<br />
• Jeg ville få råd til lækkert tøj<br />
• Jeg sender 3 ansøgninger i denne uge<br />
• Jeg er nødt til at få et job<br />
45
Forandringsudsagn – Kategoriser disse udsagn<br />
Emne: Rygestop<br />
• Jeg er nødt til at stoppe med at ryge<br />
• Jeg ville ønske jeg kunne stoppe<br />
• Jeg kvitter smøgerne til den 1.<br />
• Jeg ville være sundere hvis jeg stoppede<br />
• Jeg tror jeg kan gøre det<br />
• Jeg tygger faktisk nikotin tyggegummi nu<br />
46
Forandringsudsagn – noter forandringsudsagn<br />
• Case 1 s. 101<br />
• Case 2 s. 186<br />
47
Hvordan fremkalder og behandler vi forandringsudsagn?<br />
Åbne spørgsmål<br />
"Hvilke tanker gør du dig i øjeblikket om din situation?" Åbner klientens perspektiv.<br />
Anerkendende vinkler<br />
"Så du har faktisk allerede fået ændret en masse ting på 3 måneder, som du til at starte<br />
med troede ville tage et år". "Hvad får det dig til at tænke om dig selv?" Hjælper klienten<br />
til at se sig som ressourcefuld.<br />
Reflekterende lytning<br />
"Så du vil gerne tabe dig for at blive mere fit". Reflekterer det sagte tilbage. Inviterer<br />
klienten til at fortsætte med at tale. Teknik der viser empati. Papegøje el. fortolkning.<br />
Opsummering<br />
"På den ene side kan du godt lide rusen ved alkoholen, og du kan lide at hygge dig med<br />
gutterne med nogle øl. På den anden side bekymrer dit forbrug dig også: Du synes ikke<br />
du er nærværende hjemme, og du fortæller at du glemmer vigtige ting".<br />
48
Lukkede spørgsmål<br />
Har et kort svar (ja/nej)<br />
• Har du drukket i denne uge?<br />
Spørger efter en specifik information<br />
• Hvor bor du?<br />
Kan indeholde flere valg<br />
• Hvad er din plan: stoppe, skære ned eller<br />
fortsætte med at ryge?<br />
Begrænser samtalepartnerens muligheder<br />
49
Hvordan skaber vi forandringsudsagn?<br />
Åbne spørgsmål – hvad er det?<br />
• ’Story starters’<br />
• Spørgsmål der ikke kan besvares med ’ja’ eller ’nej’<br />
eller ’5. maj’<br />
• Spørgsmål der opmuntrer klienten til at tale<br />
• Spørgsmål der åbner for klientens perspektiv og<br />
giver klienten mulighed for at udtrykke sig frit<br />
• Kan indeholde implicitte forudsætninger: ’Hvad kan<br />
du gøre?’ I stedet for ’Kan du gøre noget’?<br />
• Starter ofte med hv-ord<br />
50
Spørgsmål er styrende<br />
”Man må huske, at spørgsmål i betydelig grad ’bebuder’ svaret, fordi det<br />
indkredser områder for et passende svar” (Karl Tomm, 1992)<br />
Eksempel:<br />
Kan du gøre noget?<br />
Hvad tror du at du kan gøre?<br />
Det første spørgsmål er et lukket spørgsmål. Det andet spørgsmål er et<br />
åbent spørgsmål med indbygget kompetencetilskrivelse.<br />
51
<strong>Øvelse</strong> – Åbne/lukkede spørgsmål<br />
Gå sammen 3 og 3. Besvar om følgende spørgsmål er åbne eller lukkede.<br />
1. Hvad er det du godt kan lide ved at tage stoffer?<br />
2. Hvor voksede du op?<br />
3. Er det ikke vigtigt for dig at have mening i din tilværelse?<br />
4. Hvor gammel bliver en ræv?<br />
5. Hvad bringer dig herind i dag?<br />
6. Har du nogensinde tænkt på det at gå en tur som en enkel form for motion?<br />
7. Hvilke fordele ser du ved at få et job? Og ulemper?<br />
8. Hvordan har du tidligere overvundet forhindringer og løst problemer i dit liv?<br />
9. Hvorfor?<br />
10. Kunne det være en ide at overveje at cykle til og fra arbejde?<br />
52
At styre samtalen bevidst, så der skabes forandringsudsagn<br />
Ti strategier til at fremkalde forandringsudsagn<br />
53
At styre samtalen bevidst, så der skabes forandringsudsagn<br />
Videosekvens omkring værdier og rygning ved brug af værdikort<br />
Opgaver:<br />
Gruppe 1: noter klientens forandringsudsagn<br />
Gruppe 2: noter hvilke spørgsmål rådgiveren stiller, der bevidst<br />
styrer i retning af forandringsudsagn<br />
54
At styre samtalen bevidst, så der skabes forandringsudsagn<br />
Værdikort<br />
1. Bed personen om at sortere kortene ud fra hvad der<br />
er ikke vigtigt, vigtigt, meget vigtigt<br />
2. Bed personen om at prioritere de 3-5 vigtigste<br />
værdier<br />
3. Spørg personen hvordan han opfatter disse værdier<br />
og hvorfor de er vigtige for vedkommende (tag en ad<br />
gangen)<br />
4. Spørg hvorledes disse værdier harmonerer med<br />
personens handlinger (evt. udvikling af diskrepans)<br />
55
Diskrepans<br />
Diskrepans betyder uoverensstemmelse. At vælge diskrepans som<br />
samtalestrategi indebærer, at man sammen med personen hjælper personen til at<br />
se, at der er en kløft mellem personens handlinger og holdninger eller mellem<br />
personens dybeste værdier og måde at leve sit liv på. Eksempler:<br />
• En god mor er der for sine børn når de har behov – Jeg er ikke der ikke for mine<br />
børn når jeg tager heroin – Jeg må stoppe med at tage heroin.<br />
• Når jeg kører bil samtidig med at jeg drikker bringer jeg andres liv i fare – Jeg<br />
ønsker ikke at dræbe andre i en trafikulykke – Jeg bliver nødt til at stoppe med at<br />
drikke når jeg kører bil<br />
• At drikke mere end 35 genstande om ugen vil medføre sundhedsmæssige<br />
problemer – jeg drikker normalt 50 genstande om ugen – Jeg bør holde op med at<br />
drikke da jeg ønsker et sundt liv.<br />
Udvikling af diskrepans består i at hjælpe personen med at udforske bekymringer,<br />
utilfredshed og ubehag ved den nuværende adfærd og samtidig hjælpe personen<br />
til at anerkende vigtigheden af forandring gennem en oplevelse af at personens liv<br />
matcher med personens værdier.<br />
56
Anerkendelse i DMS<br />
Ved tale om problemer er det meget let at blive<br />
optaget af problemerne og glemme de positive ting.<br />
Mange af de personer vi møder er ’unsuccessful<br />
self-changers’ (DiClimente)<br />
Anerkendelse handler om at:<br />
• Vise personen respekt som menneske<br />
• Respektere deres værdier<br />
• Respektere deres kampe<br />
• Respektere deres følelser<br />
• Hjælpe personen til at se sig selv som<br />
ressourcefuld<br />
57
Anerkendelse i DMS<br />
Et par eksempler:<br />
En mor der er bekymret for at myndighederne vil<br />
fratage hende sit barn: ’Du er en person der<br />
bekymrer sig for sit barn og er parat til at kæmpe for<br />
at beholde det.’<br />
En person der gentagne gange er indgået i<br />
misbrugsbehandling og nu ønsker det igen: ’Du er<br />
virkelig determineret - på trods af tilbagefald er du<br />
fast besluttet på at dit liv skal blive anderledes’.<br />
En person der er ved at kvitte smøgerne og fortæller<br />
om hvor hårdt det er: ’Det er hårdt og til tider meget<br />
udfordrende – du må virkelig være en stærk person<br />
når du holder fast som du gør.’<br />
58
Anerkendelse i DMS<br />
Et par ting at huske om anerkendende udsagn:<br />
• Pas på det ikke bliver falsk/kunstigt<br />
• Undgå at dømme og tale ned til<br />
• Er forskelligt fra ros og komplimenter<br />
• Undgå at bruge ordet ’jeg’ – brug ordet ’du’<br />
• Fokuser på beskrivelser ikke evalueringer<br />
• Tænk på anerkendende udsagn som tilskrivelse af<br />
ressourcer til personen<br />
• Vær katalysator for ressourcetænkning frem for<br />
mangeltænkning<br />
59
Anerkendelse i DMS<br />
Et par eksempler:<br />
En mor der er bekymret for at myndighederne vil<br />
fratage hende sit barn: ’Du er en person der<br />
bekymrer sig for sit barn og er parat til at kæmpe for<br />
at beholde det.’<br />
En person der gentagne gange er indgået i<br />
misbrugsbehandling og nu ønsker det igen: ’Du er<br />
virkelig determineret - på trods af tilbagefald er du<br />
fast besluttet på at dit liv skal blive anderledes’.<br />
En person der er ved at kvitte smøgerne og fortæller<br />
om hvor hårdt det er: ’Det er hårdt og til tider meget<br />
udfordrende – du må virkelig være en stærk person<br />
når du holder fast som du gør.’<br />
60
<strong>Øvelse</strong> i anerkendelse – Ressourcespotting<br />
Lav anerkendende udsagn ud fra følgende udsagn: (pas på det ikke bliver<br />
overfladisk eller latterligt)<br />
• ’Nu er jeg for tredje gang faldet i’<br />
• ’Jeg har søgt job i 5 måneder nu og har sendt 50 ansøgninger – uden held’<br />
• ’Jeg prøver virkelig at spise sundere, men det er bare ikke så let – det<br />
lykkedes kun i 3 uger’<br />
• ’I virkeligheden har jeg jo ønsket at kvitte smøgerne i de sidste 10 år af mit liv’<br />
• ’Sidste gang jeg forsøgte at blive stoffri troede jeg at jeg skulle dø’<br />
• ’Puha det er hårdt: mit parforhold fungerer ikke, børnene rydder ikke op på<br />
værelset og på jobbet er jeg den eneste der laver noget’<br />
61
Reflekterende lytning<br />
• 3 steder hvor<br />
kommunikationen kan gå<br />
galt:<br />
• Mange sproglige<br />
misforståelser opstår pga.<br />
uoverensstemmelser i<br />
betydning af ord<br />
• Ved at reflektere klientens<br />
udsagn sikrer du dig at I er<br />
samme sted – og dette viser<br />
du klienten<br />
• Reflekterende lytning og<br />
empati er intimt forbundet<br />
62<br />
2. Ord der<br />
udtales<br />
1. Det der menes<br />
Mening<br />
3. Ord der<br />
høres<br />
4. Ord der fortolkes<br />
Mening
Reflekterende lytning<br />
Reflekterende lytning bruges til at vise accept og til at opbygge det<br />
empatiske forhold. Ved at vise, at man giver plads og accepterer<br />
det personen siger, opbygger man et tillidsforhold mellem person<br />
og rådgiver. Reflekterende lytning sikrer at man fokuserer<br />
processen på personen og ikke rådgiveren og man opfordrer<br />
personen til at udforske sine tanker, følelser og konflikter.<br />
I en samtale med en ung person kan denne f.eks. sige:<br />
’Min mor er sådan et fjols. Hun fortæller mig altid hvad jeg skal<br />
gøre og vil ikke lade mig gøre noget som helst af det jeg kan lide’.<br />
Ved at bruge reflekterende lytning kan man sige: “Så du er ret<br />
frustreret i øjeblikket fordi din mor behandler dig som et barn”.<br />
Dette vil få den unge til at føle sig hørt og forstået og den unge vil<br />
åbne endnu mere op omkring hans/hendes følelser om det at være<br />
teenager.<br />
63
Reflekterende lytning<br />
Reflekterende udsagn er:<br />
• Som et spejlbillede<br />
• Påstande snarere end spørgsmål<br />
• Et gæt der udtrykker en hypotese om<br />
klientens mening, holdning, følelser,<br />
oplevelse osv.<br />
• Et spejl der til tider godt må have buler og<br />
dermed skabe refleksion<br />
• ”Tilbagelægninger”<br />
• Styrende<br />
64
Reflekterende lytning<br />
Eksempler<br />
• ’Jeg ved simpelthen ikke hvad jeg skal gøre’<br />
– ’Du føler dig lidt forvirret i øjeblikket’<br />
• ’Jeg ved ikke om det er alle de bajere der gør at jeg mister koncentrationen’<br />
– ’Du tænker om der er en sammenhæng mellem dit forbrug og din koncentration’<br />
• ’Jeg må til at spise sundere’<br />
– ’Der er nogle ting ved din kost du vil ændre’<br />
• ’Jeg bliver nødt til at stoppe med at drikke’<br />
– ’Du har nogle bekymringer i forhold til at drikke’<br />
• ’Jeg har ikke noget egentligt problem med alkohol’<br />
– ’Dit forbrug bekymrer dig ikke’<br />
• ’Ja ok skemaet viser at jeg drikker mere end 8 genstande om dagen, men jeg er ikke alkoholiker’<br />
– ’Jeg kunne forestille mig at det er forvirrende for dig når du ser dit forbrug på denne måde: på<br />
den ene side passer ordet ’alkoholiker’ ikke på dig fordi tingene bare ikke er så slemme,<br />
omvendt kan du se at der er ved at opstå nogle problemer omkring dig’<br />
• ’Sundhed er vigtigt for mig’<br />
– ’Sundhed er noget du virkelig vil ofre noget for’<br />
65
Reflekterende lytning<br />
Starter ofte med<br />
• Så du føler at…<br />
• Du tænker om…at…<br />
• Du har en oplevelse af…<br />
• Det lyder som om du…<br />
• Det virker på dig som om…<br />
• Så du…<br />
66
Reflekterende lytning<br />
Eksempler på ikke-reflekterende lytning:<br />
• Det kender jeg godt fra min søster…<br />
• Det var ligesom i går, da jeg…<br />
• Det er jeg ikke enig i…<br />
• Det du mener er i virkeligheden…<br />
• Det minder mig om dengang da…<br />
• Dit problem handler vist mere om…<br />
• Måske skulle du hellere…<br />
67
<strong>Øvelse</strong> i reflekterende lytning<br />
In the moment<br />
Lav reflekterende udsagn<br />
68
Opsummeringen – Hvad er det?<br />
• En genfortælling af det personen har sagt. Det er et<br />
spejl, hvor personen kan høre sig selv og få mulighed<br />
for at reflektere over det han/hun har sagt<br />
• Opsummeringen samler vigtige temaer fra samtalen<br />
og gør status over det der er sagt og kan forbinde<br />
personens forandringsudsagn til en helhed – vi<br />
hjælper her med at organisere personens tanker og<br />
erfaringer<br />
• I opsummeringen er vi styrende: hold fokus på<br />
forandringsudsagn (men få også nuancerne med)<br />
• Bruges ofte ved faseskift: afslutning af indledning,<br />
afslutning af vigtighed og overgang til tro på egne<br />
evner, afslutningen af samtalen og næste skridt<br />
69
Opsummeringen – Hvad er det?<br />
Eksempler<br />
Sammenfatning og opsummering af et synspunkt:<br />
• ’Det der er vigtigt for dig i forhold til din overvægt er din bekymring om dit<br />
helbred, her tænker du særligt på risikoen for at udvikle diabetes. Du har<br />
også andre bekymringer der går mere i retning af udseende og<br />
forfængelighed’<br />
Sammenfatning og opsummering af ambivalensens to sider:<br />
• ’Så det lyder som du er lidt splittet. Du vil gerne ændre din livsstil, men<br />
du har også en bekymring over hvorvidt det overhovedet er muligt for dig<br />
at ændre din livsstil. Så på den ene side er du lidt usikker på om det vil<br />
lykkes for dig, og på den anden side lyder det også som om, at det er<br />
meget vigtigt for dig at ændre din livsstil til en sundere og dermed sikre<br />
dit helbred - her tænker du også på dine børn og din rolle som<br />
rollemodel’<br />
70
<strong>Øvelse</strong> i opsummering<br />
In the moment<br />
Lav en opsummering<br />
71
<strong>Øvelse</strong> i åbne spørgsmål, reflekterende lytning og opsummering<br />
Grupper af 4 personer (1 fokusperson, 3 ’rådgivere’ der skiftevis stiller åbne<br />
spørgsmål og laver reflekterende udsagn. Der startes med et åbent ? dernæst et<br />
reflekterende udsagn, dernæst åbent ? Etc. Der afsluttes med en opsummering) I<br />
bytter efter 7 min. Emnet for samtalen: Hvad der tiltrækker dig ved dit job.<br />
Eksempel:<br />
1: Fortæl mig hvad det er der tiltrækker dig ved dit job? (åbent spørgsmål)<br />
Fokusperson: Hmm jamen det er det med at arbejde med mennesker<br />
2: Så du holder meget af at arbejde med mennesker. (reflekterende lytning)<br />
Fokusperson: Ja det er sgu fedt at se mennesker udvikle sig<br />
3: Hvad giver det dig at se mennesker udvikle sig? (åbent spørgsmål)<br />
Fokusperson: Tjae… det giver mig mening i arbejdslivet…<br />
1: Så det at du ser mennesker udvikle sig, giver dig en mening med dit job og dit arbejdsliv (refleksion)<br />
Fokusperson: Ja jeg tænker tit på mit job med et veltilfreds smil på læberne.<br />
2: Sidst du gjorde det, hvad var der da sket på dit arbejde? (åbent spørgsmål)<br />
Fokusperson: Hmm sjovt du spørger… jamen jeg oplevede faktisk her forleden at…<br />
3: Opsummering: Du har ofte et smil på læberne når du tænker på dit job. Det der tiltrækker dig ved jobbet er det<br />
at arbejde med mennesker i udvikling. Du fortæller at sidst du var rigtig glad for dit job, var da du…<br />
Fokuspersonen må gerne irettesætte hvis de reflekterende udsagn ikke er ’rigtige’<br />
72
Modstand – et relationelt fænomen<br />
• Diskussion<br />
• Ligegyldighed<br />
• Passivitet<br />
• Benægtelse<br />
73
Modstand<br />
• Modstand er noget der finder sted i<br />
relationen mellem klient og rådgiver<br />
• Modstand er et relationelt fænomen<br />
• Modstand er klientens måde at sige til dig<br />
at du skal gøre noget andet – uanset hvad<br />
du gør, så gør noget andet<br />
74
Modstand<br />
Når du møder modstand så overvej om I er samme sted:<br />
• Fokuserer du på tro på egne evner hvorimod klienten ikke<br />
er overbevist om vigtigheden af forandringen?<br />
• Overvurderer du klientens tro på egne evner og er ved at<br />
skubbe klienten et sted hen han/hun ikke føler sig klar til?<br />
• Er du i gang med at give løsninger i stedet for at lade<br />
klienten selv finde løsningerne?<br />
• Argumenterer du for én bestemt løsning hvor det måske er<br />
mere komplekst for klienten?<br />
• Ser du på det forkerte mål eller den forkerte strategi?<br />
75
Modstand<br />
Hvad gør vi når vi møder modstanden:<br />
• Lyt til modstanden – giv den plads<br />
• Gå med modstanden – reflekter den<br />
• Undgå diskussion – mød ikke kraft med kraft<br />
• Understreg personlig kontrol og autonomi<br />
• Undersøg vigtighed og tro på egne evner<br />
• Skift emne<br />
76
Videodemonstration – The Rounder<br />
Kig efter:<br />
• Hvorledes rådgiveren (Teflon-Theresa) går<br />
med modstanden<br />
• Opbygger relationen vha. reflekterende<br />
udsagn<br />
• Ikke diskuterer<br />
• Understreger personlig kontrol<br />
77
Information<br />
Vi giver f.eks. information for at:<br />
• Sætte mennesker i stand til at tage bedre<br />
vare på egen situation<br />
• Forbedre menneskers mulighed for at øve<br />
indflydelse på egen situation<br />
• Påvirke mennesker til at ændre adfærd<br />
• Informere mennesker om rettigheder og<br />
pligter<br />
78
Rådgivning – To elementer: Er til bør<br />
Give information:<br />
• ’Rygning øger risikoen for kræft med …’<br />
• ’Reglerne for ledighed er således at …’<br />
Overtalelse:<br />
• ’Du bliver nødt til at stoppe med at ryge!’<br />
• ’Du bliver nødt til at finde dig et job!’<br />
Hvordan bringer vi vores faglige ekspertise ind i samtalen<br />
på en måde, der respekterer klienten og dennes<br />
autonomi, uden at det fungerer som overtalelse?<br />
79
At give information dialogisk<br />
UGU-modellen<br />
–Udforsk hvad personen ved og ønsker at vide<br />
–Giv relevant information på neutral måde<br />
–Udforsk personens forhold til ny information<br />
80
At give information dialogisk - øvelse<br />
UGU-modellen<br />
Her følger en bid fra en samtale, hvor rådgiveren<br />
giver information og råd. <strong>Den</strong>ne bid har brug for<br />
at blive repareret så den følger UGU-modellen.<br />
Som det er med enhver reparation skal noget<br />
bevares og andet ændres. Noter hvordan du vil<br />
ombygge dette udsagn – du behøver ikke bruge<br />
samme ord, men prøv at udtrykke de tanker (og<br />
den bekymring) der formidles i udsagnet<br />
81
At give information dialogisk - eksempel<br />
Jeg ved der er bivirkninger ved din medicin, men du kan ikke bare<br />
tage dem når du har lyst. Antidepressiver fungerer ikke på den<br />
måde; du skal tage dem regelmæssigt. Når du tager dem på den<br />
måde du tager dem, får du alle bivirkningerne men ingen af<br />
fordelene.<br />
Bekymringen ved denne udtalelse er, at det gode råd er iklædt et<br />
forsøg på overtalelse. Det vil sandsynligvis fungere bedre hvis<br />
man bruger UGU modellen: eksempel<br />
’Er det ok hvis jeg fortæller dig lidt om hvordan antidepressiver virker? Stop mig endelig hvis du<br />
allerede har hørt det før.<br />
Med denne type medicin tager det lidt tid inden man mærker effekten og derfor bør man tage dem<br />
hver dag – hvordan passer det med din oplevelse?<br />
Hvis man ikke tager medicinen dagligt får man ikke de doser der er nødvendige for at få en<br />
gavnlig effekt – men man får dog desværre bivirkningerne . Jeg tror medicinen vil være gavnlig<br />
for dig på sigt, men det er selvfølgelig dig der i sidste ende skal afgøre om du vil tage<br />
medicinen. Hvad tænker du om dette?<br />
82
At give information dialogisk - øvelse<br />
’Du bør virkelig begynde at spise mere frugt og<br />
grønt og skære ned på fast food’en. Hvis ikke du<br />
gør det, risikerer du forhøjet blodtryk, og på sigt<br />
øger du risikoen radikalt for en blodprop. Og det<br />
er jo sådan, at risikoen for at dø af blodprop<br />
nummer to, er væsentlig større end risikoen for at<br />
dø fra den første du lige har haft. Du skal være<br />
glad for at du er i live, så du bliver nødt til at tage<br />
det alvorligt denne gang.’<br />
83
Agenda setting skema<br />
Andet?<br />
Kost<br />
Motion<br />
Relationer<br />
84<br />
Stress<br />
Udfordring<br />
Alkohol<br />
Rygning<br />
Job
Agenda-setting skema – Multipel adfærd<br />
• Misbrug er en kompleks størrelse hvor mange faktorer<br />
spiller ind<br />
• Forandringer bør tages et skridt ad gangen<br />
• Vi er alle motiveret forskelligt for disse skridt<br />
• Små vedvarende forandringer som personen selv vælger er<br />
de forandringer der holder<br />
• Små forandringer kan starte en domino effekt<br />
Videosekvens: E chap. 4 scene 5<br />
85
Agenda-setting skema – øvelse<br />
Design et agenda setting skema for din arbejdsplads – den<br />
skal indeholde de udfordringer dine ’klienter’ oftest møder og<br />
derudover et par tomme felter. På næste side er et skema<br />
du kan bruge, men du kan også bruge andre måder at lave<br />
det på.<br />
86
Agenda setting skema<br />
Udfordring<br />
87
En typisk dag<br />
<strong>Den</strong>ne strategi er ikke raketvidenskab – den går i al sin<br />
enkelthed ud på, at personen beskriver en typisk dag i sit liv.<br />
Udfordringen består i at få nyttig information uden at få for<br />
meget information (det skal ikke tage en time):<br />
Eksempel: ’Jeg ved lidt om hvordan dit liv ser ud, ud fra de<br />
ting du tidligere har nævnt. Jeg ved dog ikke hvordan en<br />
typisk dag ser ud for dig og det kan være nyttigt for mig at<br />
vide lidt mere om. Så kan vi ikke lige bruge et par minutter<br />
på at du fortæller mig lidt om hvordan en typisk dag ser ud<br />
for dig. Hvis vi starter med når du står op om morgenen…’<br />
Brug uddybende spørgsmål for at få relevante detaljer (hvad<br />
tid står I op? Hvad sker der så?)<br />
88
En typisk dag – øvelse<br />
Lav en indledning til hvordan I kunne bruge strategien ’En<br />
typisk dag’ i jeres arbejde<br />
89
At lufte en bekymring<br />
I stedet for at sige til en person at personen tager fejl eller gør<br />
noget forkert, er det bedre blot at lufte bekymringen der<br />
ligger bag:<br />
Eksempel med prøveløsladt misbruger, der har besluttet sig<br />
for at mødes med sine gamle venner fra misbrugsmiljøet:<br />
’Jeg er lidt bekymret i forhold til din beslutning om at mødes<br />
med dine gamle venner. Min bekymring går på at du måske<br />
risikerer at falde i igen. Du har fortalt at sidste gang du var<br />
ude på prøveløsladelse mødtes du med dine gamle venner,<br />
og dette endte med at du tog stoffer igen og det resulterede i<br />
at du så endte her i fængslet igen. Du har også fortalt mig at<br />
du ikke vil ende her igen. Det er selvfølgelig dig der i sidste<br />
ende bestemmer om du vil gøre det ene eller andet – hvad<br />
tænker du om denne bekymring?’<br />
Vær klar til at bruge de 4 værktøjer efterfølgende<br />
90
At lufte en bekymring – øvelse<br />
Lav et eksempel på hvordan I kunne bruge strategien ’At<br />
lufte en bekymring’ i jeres job<br />
91
92<br />
Hjemmeopgave<br />
• Gennemfør 3 samtaler, hvor du bevidst bruger teknikker og strategier<br />
fra dette modul (Åbne spørgsmål, skalaspørgsmål, ambivalens,<br />
værdikort…). Et godt råd: beslut dig inden samtalen for en bestemt<br />
målsætning, f.eks. at målet for denne 1. samtale med en ny bruger er<br />
at stille minimum 5 åbne spørgsmål. F.eks.: Fortæl mig hvad der er<br />
den vigtigste grund til at du er kommet her i dag? Hvad kunne du godt<br />
tænke dig at få ud af denne snak her? Hvad er det du godt kan lide<br />
ved at tage stoffer? Hvad hæfter du dig særligt ved i relation til dit<br />
forbrug af stoffer? Hvad har været de største ulemper forbundet med<br />
dit forbrug af stoffer? Aftal med din gruppe en plan: f.eks. at du vil<br />
prøve beslutningsbalancen med Kaj og værdikort med Michael.<br />
• Noter til næste gang de vigtigste læringspunkter fra disse 3 samtaler:<br />
– Hvad gik godt? Hvorfor gik det godt?<br />
– Hvad var vanskeligt? Hvad gjorde det vanskeligt?<br />
– Hvor har jeg udviklingsbehov? Hvad vil jeg gerne være bedre til?<br />
92