BELYSNINGSPLAN - Vejdirektoratet
BELYSNINGSPLAN - Vejdirektoratet
BELYSNINGSPLAN - Vejdirektoratet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4. REGLER, RETNINGSLINJER OG PRAKSIS<br />
Billede 4-5 Eksempel på anlæg med lange mastearme (Hareskovvejen ved Brønshøj).<br />
FØRSTE UDG. AF 9.20.01-9.20.07,<br />
UDSTYR, VEJBELYSNING 1979-1981<br />
I 1979 udkom de første af de 7 hæfter med regler og anvisninger<br />
for vejbelysning som med mindre revisioner har været<br />
gældende helt frem til de nuværende regler kom i 1999.<br />
De 7 hæfter omfattede:<br />
Regler og anvisninger for vejbelysning 1979-1999<br />
9.20.01 Vejregler for dispositionsplan, etablering,<br />
ændring og reduktion samt vejbelægningers lysteknisk<br />
egenskaber. (Planlægning), 1979, 1981, 1992.<br />
9.20.02 Vejregler for udformning, miljøhensyn og<br />
reduktion samt ændring af eksisterende anlæg.<br />
(Projektering) 1979, 1981.<br />
9.20.03 Registrering af eksisterende<br />
vejbelysningsanlæg 1979.<br />
9.20.04 Økonomi ved ændring af eksisterende<br />
vejbelysningsanlæg 1979.<br />
9.20.05 Håndbog 1979.<br />
9.20.06 Eksempelsamling 1979.<br />
9.20.07 Tillæg til håndbog 1980.<br />
42<br />
Reglerne foreskrev først og fremmest normal brug af de lave<br />
belysningsklasser L5, L6 og L7 med luminansniveauer på<br />
0,5cd/m 2 og 1cd/m 2 og regelmæssigheder på 0,25 og 0,35<br />
og endvidere at der på veje med begrænset kørehastighed<br />
ikke var noget krav til langsregelmæssigheden.<br />
Med disse regler og anvisninger kom der mere skub i at<br />
etablere og renovere vejbelysningsanlæg på et fælles<br />
grundlag og med den anden energikrise først i rserne kom<br />
der rigtig gang i at renovere en række af de større belysningsanlæg,<br />
der var etableret gennem 70’erne med de høje<br />
luminanskrav og med den energiforbrugende kviksølvslyskilde.<br />
Denne udvikling blev også muliggjort af at der nu var<br />
højtryksnatriumlyskilder på markedet i alle størrelser fra 50<br />
– 400W med opaliseret, ellipsoideformet kolbe, som kunne<br />
erstatte kviksølvlyskilderne.<br />
For nogle af de armaturtyper hvor det var muligt, blev den<br />
hvælvede, perlemønstrede eller prismatiske skærm udskiftet<br />
med en plan skærm for at reducere fjernvirkningen og spildlyset<br />
til omgivelserne. Enkelte af disse ombygninger var dog<br />
ikke helt heldige, idet armaturåbningen, der var født med<br />
en hældning på 15 grader, med den plane skærm gav en<br />
generende fjernvirkning i den retning som den pegede imod.<br />
Dette medførte en praksis om, at for armaturer med plan<br />
skærm, der skulle være totalt afskærmende måtte skærmen<br />
højest hælde 3 grader.<br />
Endelig blev anlægget ombygget til reduceret drift ved at installationerne<br />
blev ændret så man kunne slukke hvert andet<br />
armatur i de traksvage timer. Man begyndte også at indføre<br />
dæmpning på nogle af de anlæg, hvor regelmæssigheden<br />
lå tæt på minimumsværdien så en slukning af hvert andet<br />
armatur ville give for lav regelmæssighed.