Læs en kronik om mønsterbrydere skrevet af ... - Karen Gjesing.
Læs en kronik om mønsterbrydere skrevet af ... - Karen Gjesing.
Læs en kronik om mønsterbrydere skrevet af ... - Karen Gjesing.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
K R O N I K<br />
Af Lisbeth Zornig Anders<strong>en</strong> & Kar<strong>en</strong> <strong>Gjesing</strong><br />
KAREN GJESINGS HISTORIE<br />
S<strong>om</strong> 10-årig sidder Lisbeth bag på sin bror<br />
R<strong>en</strong>és cykel, borer næs<strong>en</strong> ind i hans pæne<br />
trøje og nyder duft<strong>en</strong> <strong>af</strong> sæbe. R<strong>en</strong>é er<br />
hjemme på week<strong>en</strong>d fra børnehjemmet,<br />
hvor han er anbragt samm<strong>en</strong> med sine<br />
to brødre. Kun Lisbeth, lillesøster, bliver<br />
hjemme. Duft<strong>en</strong> <strong>af</strong> sæbe bliver symbolet på<br />
ord<strong>en</strong> og tryghed, og duft<strong>en</strong> får Lisbeth til<br />
at længes væk fra <strong>en</strong> verd<strong>en</strong> <strong>af</strong> forladthed,<br />
kaos, grimme lugte, druk og vold.<br />
Lisbeth kan minutiøst skildre de øjeblikke,<br />
hvor hun husker, at ”nog<strong>en</strong>” så det <strong>om</strong>sorgssvigtede<br />
barn. En dansklærer, s<strong>om</strong><br />
forsøgte at få h<strong>en</strong>de i pleje, m<strong>en</strong> fik <strong>af</strong>slag,<br />
fordi hun var <strong>en</strong>lig mor. En skolepsykolog,<br />
s<strong>om</strong> rykkede h<strong>en</strong>de <strong>en</strong> klasse op. En gym-<br />
26<br />
BAGGRUND FOR DE TO FORFATTERE<br />
Lisbeth Zornig Anders<strong>en</strong> er børnehjemsunge. Hun er også cand.polit., administrer<strong>en</strong>de<br />
direktør i SPECIALISTERNE og foredragsholder i Socialpoetik. Født 1968, mor til 5.<br />
Kar<strong>en</strong> <strong>Gjesing</strong> er socialpædagog. Hun er også leder i socialpsykiatri<strong>en</strong>, har eg<strong>en</strong><br />
virks<strong>om</strong>hed s<strong>om</strong> systemisk coach og er foredragsholder i Socialpoetik. Født 1948, har<br />
2 børn og 5 børnebørn.<br />
Det, s<strong>om</strong> optager dem, er de udsatte børn og unge. Især spørgsmålet, hvordan det er<br />
muligt at bryde d<strong>en</strong> sociale arvs onde cirkel.<br />
Lisbeth var 14 og Kar<strong>en</strong> 34, da de mødtes på <strong>en</strong> døgninstitution i 1982. Relation<strong>en</strong> har<br />
været stabil g<strong>en</strong>nem år<strong>en</strong>e, og de er stadig optagede <strong>af</strong>, hvad de kan skabe samm<strong>en</strong>.<br />
Når det off<strong>en</strong>tlige<br />
skal være mor<br />
Forfatterne har h<strong>af</strong>t et skæbnefællesskab g<strong>en</strong>nem et kvart århundrede<br />
– Lisbeth Zornig Anders<strong>en</strong> s<strong>om</strong> børnehjemsbarnet, der havde<br />
brug for hjælp og <strong>en</strong>dte med at være normbryder og få både uddannelse<br />
og topjob, og Kar<strong>en</strong> <strong>Gjesing</strong> s<strong>om</strong> socialpædagog<strong>en</strong>, der<br />
hjalp h<strong>en</strong>de. Her gør de samm<strong>en</strong> samfundsregnskabet for Lisbeth<br />
op – og også for h<strong>en</strong>des bror Tonny, s<strong>om</strong> det ikke er gået ligeså godt<br />
nastiklærer, s<strong>om</strong> faktisk fik h<strong>en</strong>de i pleje<br />
<strong>en</strong> kort tid – hvorfor dét blev <strong>af</strong>brudt, ved<br />
Lisbeth ikke. Og lærer Holst, s<strong>om</strong> tavst gav<br />
det forsømte barn varm kakao <strong>om</strong> eftermiddag<strong>en</strong><br />
og stak h<strong>en</strong>de <strong>en</strong> lap papir med<br />
et telefonnummer til sagsbehandler<strong>en</strong>. En<br />
dag ringede Lisbeth til nummeret. Samme<br />
eftermiddag blev hun fjernet og anbragt på<br />
børnehjem. Statistisk set skulle Lisbeth s<strong>om</strong><br />
nu 40-årig sidde på <strong>en</strong> barstol i stedet for i<br />
<strong>en</strong> direktørstol. Lisbeth blev <strong>en</strong> mønsterbryder,<br />
én <strong>af</strong> de mange, s<strong>om</strong> bryder d<strong>en</strong> sociale<br />
arvs onde cirkel. Danmarks Pædagogiske<br />
Institut lavede i 90’erne et grundigt studie<br />
i, hvad der betinger <strong>en</strong> sådan udvikling.<br />
Undersøgels<strong>en</strong> konc<strong>en</strong>trerer sig <strong>om</strong>, hvad<br />
der for disse <strong>mønsterbrydere</strong> udgør v<strong>en</strong>-<br />
depunktet i deres liv. Det er mødet med<br />
<strong>en</strong>gagerede voksne, voksne, der ser dem,<br />
tror på dem og VIL dem.<br />
Lisbeth skulle møde mange pædagoger,<br />
hvis navne og ansigter hun ikke husker, før<br />
hun k<strong>om</strong> til ”<strong>en</strong>destation<strong>en</strong>”, <strong>en</strong> specialinstitution,<br />
hvor hun mødte voksne, s<strong>om</strong><br />
ville h<strong>en</strong>de tilstrækkeligt til at h<strong>en</strong>te h<strong>en</strong>de<br />
på banegårdsbænk<strong>en</strong> og sætte h<strong>en</strong>de på<br />
skolebænk<strong>en</strong> i stedet. Bedre s<strong>en</strong>t <strong>en</strong>d aldrig.<br />
R<strong>en</strong>é og de andre brødre gik det anderledes.<br />
R<strong>en</strong>é holdt op med at dufte, da han blev<br />
voks<strong>en</strong>, han takkede <strong>af</strong> for få år sid<strong>en</strong> efter<br />
<strong>en</strong> hiv-diagnose og udsigt<strong>en</strong> til <strong>en</strong> hård<br />
narkod<strong>om</strong>. Michael og Tonny kan Lisbeth<br />
opsøge på et værtshus i Istedgade.<br />
Børn skal have stabile og <strong>en</strong>gagerede<br />
voks<strong>en</strong>kontakter. I Danmark har antallet <strong>af</strong><br />
anbragte børn g<strong>en</strong>nem de over 30 år, hvor<br />
jeg har arbejdet s<strong>om</strong> socialpædagog, været<br />
nog<strong>en</strong>lunde stabilt, <strong>om</strong>kring 13.-14.000 <strong>om</strong><br />
året. Antallet <strong>af</strong> forældre, s<strong>om</strong> ikke magter<br />
forældreopgav<strong>en</strong>, er tilsvar<strong>en</strong>de stabilt,<br />
cirka to proc<strong>en</strong>t <strong>af</strong> samtlige forældre. Det,<br />
s<strong>om</strong> ikke er stabilt, er børn<strong>en</strong>es alder på<br />
N y hedsmagasine t Danske K<strong>om</strong>muner / nr. 28 / 20 08
anbringelsestidspunktet,<br />
idet de fleste anbringelser<br />
sker, efter at barnet er<br />
fyldt 13 år.<br />
Får børn pludseligt og uv<strong>en</strong>tet<br />
store sociale og følelsesmæssige<br />
problemer s<strong>om</strong><br />
13-årige? Svigter forældre<strong>om</strong>sorg<strong>en</strong><br />
først, når barnet er<br />
over 13? Det tror jeg ikke på.<br />
I Tønder og for nylig i Aalborg<br />
kan det også pludseligt gå<br />
stærkt med anbringelsessager.<br />
Et offer og <strong>en</strong> bøddel, s<strong>om</strong> sikkert<br />
har dét tilfælles at være vokset op<br />
i miljøer med det ultimative <strong>om</strong>sorgssvigt.<br />
Det er ikke al<strong>en</strong>e sagsbehandlerne i<br />
k<strong>om</strong>munerne, der har røde ører. Ing<strong>en</strong> kan<br />
sige sig fri for ansvar: Nabo<strong>en</strong>, postbudet,<br />
skolelærer<strong>en</strong>. Mange må have <strong>en</strong> dårlig<br />
smag i mund<strong>en</strong>. Nogle må have h<strong>af</strong>t <strong>en</strong><br />
anelse. En lærer Holst kan naturligvis ikke<br />
se ind i de små stuer og få dokum<strong>en</strong>tation<br />
for, at hér sidder <strong>en</strong> lille, rædselsslag<strong>en</strong> pige<br />
under bordet mellem de t<strong>om</strong>me flasker,<br />
N y hedsmagasine t Danske K<strong>om</strong>muner / nr. 28 / 20 08<br />
m<strong>en</strong>s stedfar truer med at slå mor ihjel<br />
med <strong>en</strong> økse. S<strong>om</strong> det skete i Nakskov, hvor<br />
Lisbeth var barn. M<strong>en</strong> han stoler på, hvad<br />
han ser: Et g<strong>en</strong>nemsigtigt barn i s<strong>om</strong>mersko<br />
<strong>om</strong> vinter<strong>en</strong>.<br />
Det off<strong>en</strong>tlige kan være <strong>en</strong> udmærket mor,<br />
når de biologiske forældre svigter. Det kræver<br />
primært, at ”nog<strong>en</strong>” tager ansvar. Sags-<br />
I L L U S T R A T I O N : G I T T E S K O V<br />
behandler<strong>en</strong> med hjerne og<br />
hjerte til at forstå, at hér er<br />
et udsat barn, har vid<strong>en</strong> og<br />
indsigt både i børns behov og i<br />
gæld<strong>en</strong>de lovgivning. Hun/han<br />
skal også have det økon<strong>om</strong>iske og<br />
beføjelsesmæssige råderum til at<br />
træffe de bedste foranstaltninger.<br />
Dét, s<strong>om</strong> virker, er, at barnet sikres<br />
stabile, <strong>en</strong>gagerede voks<strong>en</strong>kontakter.<br />
Døgninstitutioner er der ikke<br />
mange tilbage <strong>af</strong>, der er snart sagt kun<br />
spædbørnehjem og sikrede institutioner for<br />
unge. Familiepleje eller opholdssteder er i<br />
mange tilfælde <strong>en</strong> anbringelsesform, hvor<br />
barnet netop sikres stabil voks<strong>en</strong>tilknytning.<br />
I Canada har man undersøgt, at værst<br />
<strong>af</strong> alt – for barnets tilknytning – er hjemtagelse<br />
fra plejefamilier. Næstværst er skift<br />
mellem plejefamilier.<br />
D<strong>en</strong> sagsbehandler, s<strong>om</strong> har fået <strong>en</strong> fornuftig<br />
og måske dyr anbringelse ig<strong>en</strong>nem,<br />
er magtesløs, når forældre vilkårligt kræver<br />
barnet hjemgivet. Dét kunne være anderledes,<br />
hvis d<strong>en</strong> ”off<strong>en</strong>tlige mor” i de tilfælde,<br />
27
K R O N I K<br />
hvor man allerede fra barnets fødsel eller<br />
<strong>en</strong>dda før ved, at forældreressourcerne<br />
mangler, råder over mere <strong>en</strong>d 50 proc<strong>en</strong>t<br />
<strong>af</strong> forældremyndighed<strong>en</strong>, eller der gives<br />
mulighed for åb<strong>en</strong> adoption. Sagsbehandler<strong>en</strong><br />
er tilsvar<strong>en</strong>de magtesløs, når <strong>en</strong> k<strong>om</strong>mune<br />
i slutning<strong>en</strong> <strong>af</strong> budgetåret hjemtager<br />
anbragte børn.<br />
Da Lisbeth k<strong>om</strong> på specialinstitution, og<br />
h<strong>en</strong>des liv ændrede retning, mødte hun<br />
ikke al<strong>en</strong>e voksne på institution<strong>en</strong>, s<strong>om</strong> ville<br />
h<strong>en</strong>de noget. Hun fik fra hjemk<strong>om</strong>mun<strong>en</strong><br />
d<strong>en</strong> økon<strong>om</strong>iske opbakning g<strong>en</strong>nem flere år<br />
til at g<strong>en</strong>nemføre <strong>en</strong> ord<strong>en</strong>tlig uddannelse.<br />
Det var <strong>en</strong> god investering – <strong>af</strong> flere grunde.<br />
I dag, mere <strong>en</strong>d 25 år efter at jeg mødte<br />
Lisbeth første gang på specialinstitution<strong>en</strong>,<br />
hvor vi begyndte at terpe tyske og<br />
latinske verber, må jeg konstatere, at det<br />
blev <strong>en</strong> vedvar<strong>en</strong>de og stabil relation. Det<br />
kan <strong>en</strong>dda hænde, at jeg agerer barnepige<br />
for de mindste <strong>af</strong> h<strong>en</strong>des fem dejlige og<br />
velfunger<strong>en</strong>de børn. M<strong>en</strong> relation<strong>en</strong> har<br />
naturligvis skiftet karakter. D<strong>en</strong> tid er forbi,<br />
hvor jeg kræver lektielæsning og ord<strong>en</strong><br />
på værelset. Nu holder vi foredrag samm<strong>en</strong><br />
<strong>om</strong> børnehjemsung<strong>en</strong> og socialpædagog<strong>en</strong>.<br />
Jævnfør d<strong>en</strong> store mønsterbryderundersøgelse<br />
er jeg s<strong>om</strong> m<strong>en</strong>neske og s<strong>om</strong><br />
fagprofessionel dybt optaget <strong>af</strong>, hvilke<br />
kvalitative forskelle i relation<strong>en</strong> mellem<br />
barn og voks<strong>en</strong> s<strong>om</strong> er udslagsgiv<strong>en</strong>de for,<br />
”<br />
Det off<strong>en</strong>tlige kan være <strong>en</strong> udmærket mor, når de biologiske<br />
forældre svigter. Det kræver primært, at ”nog<strong>en</strong>” tager ansvar.<br />
Sagsbehandler<strong>en</strong> med hjerne og hjerte til at forstå, at hér er et<br />
udsat barn, har vid<strong>en</strong> og indsigt både i børns behov og i gæld<strong>en</strong>de<br />
lovgivning. Hun/han skal også have det økon<strong>om</strong>iske og beføjelsesmæssige<br />
råderum til at træffe de bedste foranstaltninger.<br />
”<br />
at <strong>en</strong> Lisbeth bliver <strong>en</strong> solstråle, og bror<strong>en</strong><br />
én <strong>af</strong> samfundets skæve eksist<strong>en</strong>ser. Det<br />
foreløbige svar er simpelt: “S<strong>om</strong>ebody has<br />
to get crazy about that child”.<br />
Kan det betale sig? Lisbeth er cand.polit. fra<br />
KU, økon<strong>om</strong>, så hun kan selv lave regnestykket<br />
over, hvad hun har kostet samfundet.<br />
Vi samm<strong>en</strong>ligner med h<strong>en</strong>des bror.<br />
LISBETH ZORNIG ANDERSENS HISTORIE:<br />
Jeg tror, samfundet og de mange velm<strong>en</strong><strong>en</strong>de<br />
sagsbehandlere, der gerne vil gøre<br />
<strong>en</strong> positiv forskel for familier s<strong>om</strong> d<strong>en</strong>, jeg<br />
k<strong>om</strong>mer fra, må tale samme sprog og stille<br />
samme spørgsmål s<strong>om</strong> de øverste beslutningstagere.<br />
Altså: ”Hvad får samfundet<br />
for det? Kan det betale sig? Er der <strong>en</strong><br />
positiv bundlinje? Hvad er risici? Hvad er<br />
tidshorisont<strong>en</strong>? Hvem er interess<strong>en</strong>terne?<br />
Hvad er alternativt <strong>om</strong>kostningerne ved at<br />
fortsætte ad samme bane?” osv.<br />
Og ja, s<strong>om</strong> med udvikling <strong>af</strong> it-systemer,<br />
s<strong>om</strong> er min normale bane at spille på, vil<br />
der også være parametre, der er vanskelige<br />
at kvantificere og sætte kroner på.<br />
M<strong>en</strong> det må man bare gøre. Kald det at<br />
estimere med forbehold for diverse risici<br />
og uk<strong>en</strong>dte faktorer.<br />
Jeg skal spare jer for d<strong>en</strong> store regnearksgymnastik<br />
her. Ned<strong>en</strong>for vil jeg bare remse<br />
nogle <strong>af</strong> de poster op, s<strong>om</strong> ville indgå i min<br />
bror Tonnys og min business case:<br />
TONNY, 44 ÅR:<br />
Udgifter for samfundet:<br />
• Børnehjems- og ungd<strong>om</strong>sp<strong>en</strong>sionsophold,<br />
ti år i alt.<br />
• Fængselsophold i fire fængsler i DK, ti år<br />
i alt.<br />
• Indlæggelse på psykiatriske <strong>af</strong>delinger<br />
(lukkede cirka <strong>en</strong> tredjedel <strong>af</strong> tid<strong>en</strong>), tre<br />
år i alt.<br />
• Omkostninger ved diverse indbrud og<br />
røverier: Uk<strong>en</strong>dt beløb.<br />
• Kontanthjælp i hele voks<strong>en</strong>tid<strong>en</strong> indtil 41.<br />
år minus et halvt års job ved et flyttefirma<br />
og minus fængselsophold.<br />
• P<strong>en</strong>sion fra 41. år og frem (tidshorisont<br />
fem-ti år).<br />
• Administration <strong>af</strong> økon<strong>om</strong>i med daglige<br />
udbetalinger <strong>af</strong> l<strong>om</strong>mep<strong>en</strong>ge.<br />
• Bragt mad <strong>en</strong> gang i døgnet.<br />
• Daglig opringning fra <strong>en</strong> rigtig god sagsbehandler,<br />
der hver dag tjekker, <strong>om</strong> han<br />
stadig er i live.<br />
• Behandling efter diverse voldsepisoder.<br />
• Løb<strong>en</strong>de behandling for HIV og leverbetændelse.<br />
• Nye tænder.<br />
• Nyt øje.<br />
• Briller.<br />
• Stat<strong>en</strong>s udlæg for mangl<strong>en</strong>de børnetilskudsbetalinger<br />
samt konfirmation til<br />
datter, 14 år.<br />
28 N y hedsmagasine t Danske K<strong>om</strong>muner / nr. 28 / 20 08
Indtægter for samfundet:<br />
• Skat <strong>af</strong> et halvt års ufaglært arbejde.<br />
• Produktion <strong>af</strong> klemmer og lign<strong>en</strong>de under<br />
fængselsophold.<br />
• Skat <strong>af</strong> kontanthjælp og p<strong>en</strong>sion.<br />
LISBETH, 40 ÅR:<br />
Udgifter for samfundet:<br />
• Børnehjems- og plejefamilieophold i alt<br />
syv år, her<strong>af</strong> fire år på særlig institution<br />
med høj normering.<br />
• Psykologbistand <strong>en</strong> time hver 14. dag i<br />
tre år.<br />
• Tilknyttet værge et år ved Kar<strong>en</strong> <strong>Gjesing</strong><br />
(fra det 17. til det 18. år på grund <strong>af</strong> udflytning<br />
til eg<strong>en</strong> bolig).<br />
• Revalideringsydelse syv år indtil det 25. år<br />
minus SU.<br />
• Udgifter til universitetsuddannelse syv år.<br />
Indtægter til samfundet:<br />
• Skat <strong>af</strong> revalideringsydelse.<br />
• Skat <strong>af</strong> stud<strong>en</strong>terjob i tre år.<br />
• Skat <strong>af</strong> konstant arbejde fra 25. år og frem.<br />
Løb<strong>en</strong>de udvikling over år<strong>en</strong>e fra 25.000<br />
til foreløbig 60.000 kroner pr. måned<br />
brutto.<br />
• Fem børn, der hver især tegner til at blive<br />
gode bidragsydere til samfundet. Førstefødte<br />
har allerede <strong>af</strong>tj<strong>en</strong>t sin værnepligt og<br />
er i gang med <strong>en</strong> universitetsuddannelse.<br />
N y hedsmagasine t Danske K<strong>om</strong>muner / nr. 28 / 20 08<br />
Jeg tror<br />
ikke, man<br />
behøver<br />
d<strong>en</strong> store<br />
l<strong>om</strong>meregner<br />
for at<br />
regne ud,<br />
<strong>om</strong> det kan<br />
betale sig at<br />
investere lidt<br />
mere i udsatte<br />
børn – gerne så<br />
tidligt s<strong>om</strong> muligt.<br />
Tænk på, hvis man nu<br />
havde fundet <strong>en</strong> dejlig familie til<br />
mig, fra jeg var baby? Så havde man sikkert<br />
sparet psykologregning<strong>en</strong> og d<strong>en</strong> dyre institutionsanbringelse.<br />
Tænk, hvis man havde<br />
investeret det samme i Tonny s<strong>om</strong> i mig?<br />
Tænk, hvis man havde h<strong>af</strong>t d<strong>en</strong> vid<strong>en</strong> <strong>om</strong><br />
mig og tilfælde s<strong>om</strong> mit i for eksempel <strong>en</strong><br />
c<strong>en</strong>tral vid<strong>en</strong>sdatabase? I mit nuvær<strong>en</strong>de<br />
job er jeg s<strong>om</strong> direktør for SPECIALISTERNE<br />
samm<strong>en</strong> med KMD ved at tænke tanker <strong>om</strong><br />
at opbygge lige præcis sådan <strong>en</strong> vid<strong>en</strong>sdatabase<br />
for m<strong>en</strong>nesker med et usynligt<br />
handicap. Samme behov gælder for dem,<br />
s<strong>om</strong> de behov jeg havde s<strong>om</strong> barn.<br />
Jeg vil gerne <strong>af</strong>slutte med <strong>en</strong> lille historie<br />
fra i sidste uge. En morg<strong>en</strong> i sidste uge<br />
skulle jeg vaske min bil ind<strong>en</strong> et kundemøde.<br />
Her mødte jeg Tonny i kø<strong>en</strong> hos Shell.<br />
Jeg<br />
stod<br />
i mit<br />
pæne<br />
tøj – han<br />
stod i sit<br />
beskidte<br />
og lasede<br />
tøj med to<br />
elefantøl<br />
i hånd<strong>en</strong>. Jeg<br />
spurgte ham, <strong>om</strong><br />
han ikke skulle have<br />
lidt morg<strong>en</strong>mad, hvortil<br />
han svarede, at det var det,<br />
han stod med i hånd<strong>en</strong>. Vi havde <strong>en</strong> rigtig<br />
hyggelig halv time samm<strong>en</strong>, hvor jeg kørte<br />
bil<strong>en</strong> i vaskehall<strong>en</strong>, og hvor vi kunne sludre<br />
indimellem. S<strong>om</strong> det sidste tømte jeg bil<strong>en</strong><br />
for t<strong>om</strong>me sodavandsflasker efter <strong>en</strong> lang<br />
tur til Jylland – og hvad var mere naturligt,<br />
<strong>en</strong>d at Tonny fik dem, så han kunne få <strong>en</strong><br />
øl mere til morg<strong>en</strong>mad. Sådan har vi vores<br />
lille sære verd<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>. Her er status og<br />
forskellige livsbetingelser annulleret. Her<br />
møder lillesøster storebror på tværs <strong>af</strong> <strong>en</strong><br />
verd<strong>en</strong> til forskel, hvor søsk<strong>en</strong>dekærlighed<strong>en</strong><br />
og <strong>om</strong>sorg<strong>en</strong> stadig eksisterer. D<strong>en</strong><br />
morg<strong>en</strong> fik jeg ham til at love, at han gav<br />
sin sagsbehandler mit telefonnummer – bare<br />
for det tilfælde, at han <strong>en</strong> dag ikke skulle<br />
tage telefon<strong>en</strong> mere, når hun ringede…<br />
29