You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Innovation betaler sig!<br />
Foreningen af tekniske og administrative tjenestemænd<br />
TAT’en • Nr. 3 • 15. årgang • <strong>september</strong> 2005
Indhold<br />
Fagbevægelsen og velfærdssamfundet<br />
Velfærdsamfundet bliver i stigende<br />
grad presset … også af<br />
tilhængerne. Er vi på vej mod<br />
et forsikringssamfund?<br />
Læs mere om<br />
24<br />
Det hele liv 8<br />
Der er et stykke vej til, at arbejdsmarkedet<br />
har lært at<br />
leve godt med de nye arbejdsformer<br />
og voksende krav til<br />
både arbejds- og privatliv,<br />
men der arbejdes på sagen!<br />
Feriehus i Provence 26<br />
TAT´s nye forsøgsordning får<br />
et pænt skudsmål i denne<br />
anmeldelse af et tilfreds TATmedlem<br />
Panderynker eller smilerynker 4<br />
Hvad gør vi nu lille du ? 10<br />
Heldigvis I er der! 12<br />
Nye erhvervssygdomme ... 14<br />
Kølet ventilation er årsag til lidelser ... 20<br />
Den danske model – knald eller fald 23<br />
Sundhedsfremme – den nye trend 32<br />
Færre arbejdsulykker, men flere ... 34<br />
Er du klar til ... ledelse? 18<br />
En anmeldelse af et nyt uddannelsesforløb<br />
der fokuserer<br />
på personlig og strategisk<br />
ledelse.<br />
Tilbage til arbejdsmarkedet<br />
efter mobning<br />
Mobning har store fysiske<br />
og psykiske konsekvenser for<br />
den enkelte. Nyt projekt sætter<br />
fokus på der mobbede og<br />
hjælper dem tilbage til arbejdsmarkedet<br />
TAT’en<br />
DK ISSN 1600-1907<br />
Foreningen af tekniske og<br />
administrative tjenestemænd<br />
Niels Hemmingsens Gade 10 4.<br />
DK–1153 København K<br />
Telf.: 33 76 86 96<br />
Fax: 35 26 47 30<br />
E-mail: tat@coii.dk<br />
web: www.tat.coii.dk<br />
Næste nummer udkommer<br />
december 2005<br />
Forsidefoto: TargAd<br />
28
Leder<br />
Vi ved alle sammen, at ønsket<br />
om fornyelse ikke altid er lige<br />
økonomisk fordelagtigt. At tænke<br />
nyt kan være både besværligt,<br />
dyrt og af og til også formålsløst.<br />
På mange måder minder innovation<br />
om forskning på universiteterne,<br />
hvor mange forsøg mislykkes<br />
eller ikke viser det, som<br />
man troede de ville. Til tider er<br />
innovation en øvelse i at tage<br />
et skridt frem og to tilbage. En<br />
god forsker eller fornyer lærer<br />
af sine fejltagelser, og den viden<br />
er nødvendig for at lykkes senere<br />
hen, men det kan blive dyre<br />
lærepenge. Netop i sådanne situationer<br />
er det altafgørende at<br />
holde fast i, hvorfor man i første<br />
omgang har ønsket forandringen<br />
eller fornyelsen.<br />
I TAT har en enig hovedbestyrelse<br />
med stor opbakning fra TAT´s<br />
medlemmer forsøgt at slå ind på<br />
den innovative kurs, og det har<br />
vi gjort, fordi vi mener, at det er<br />
nødvendigt for TAT´s overlevelse<br />
på lang sigt. Vi vil innovation,<br />
fordi vi gerne vil forny os, samtidig<br />
med at vi holder fast i de<br />
dyder, som gør TAT stærk og attraktiv<br />
som organisation.<br />
Alle disse innovative tiltag kan<br />
være svære at beregne værdien<br />
af. Vi har spurgt medlemmerne<br />
på nettet, om de finder<br />
de forskellige tiltag nyttige, og<br />
det svarer et overvejende flertal<br />
ja til - heldigvis. Vi har fået bedre<br />
og mere kommunikation i ho-<br />
Af Lars B. Eriksen, Formand<br />
Innovation betaler sig<br />
vedbestyrelsen, hvor dialogen<br />
via vores e-forum nu flyder hurtigere<br />
og hyppigere mellem møderne.<br />
TAT´s hovedbestyrelse får<br />
også mange interessante informationer<br />
fra vores elektroniske<br />
spørgebatterier, hvilket er gavnligt<br />
for medlemsdemokratiet og<br />
debatklimaet i HB.<br />
Men ikke nok med det. Vores<br />
digitaliseringsprojekter bærer<br />
rent faktisk også økonomisk<br />
frugt. Fordi vi nu har et sikkert<br />
digitalt rum at udveksle materiale<br />
i, sparer vi porto. Faktisk rigtigt<br />
meget porto. Vi sender også<br />
tillidsmandsinformation ud elektronisk<br />
og sparer porto. TAT sparer<br />
faktisk op imod 50.000 kr. årligt<br />
på disse tiltag, hvilket gør<br />
Foto: Arkiv<br />
at investeringerne er tjent ind<br />
på blot et par år. Derudover har<br />
det frigjort arbejdstid med pakning<br />
og frankering i sekretariatet.<br />
Denne arbejdstid bliver<br />
brugt til at honorere de stigende<br />
krav til indhold og opdatering<br />
af www.tat.dk.<br />
Innovation kan betale sig, og<br />
gør det også i TAT´s tilfælde. Så<br />
vi fortsætter kursen med skyldigt<br />
hensyn til både økonomi og<br />
visioner.<br />
TAT på rette spor<br />
3
4<br />
Panderynker eller smilerynker<br />
Diskussioner om efterløn, pensionsordninger, mangel på arbejdskraft etc. førte til dannelsen<br />
af Folketingets Fremtidspanel, der var tovholder under fire høringer om “Velfærd<br />
fremover – Det aldrende samfund.«<br />
Det var spørgsmål som efterløn,<br />
pensionsordninger, mangel på<br />
arbejdskraft og polariseringen<br />
mellem generationerne der for<br />
alvor kom på dagsordenen, da<br />
Folketinget nedsatte sit Fremtidspanel<br />
om demokrati og velfærd<br />
i det aldrende samfund.<br />
Det skriver bladet teknologidebat<br />
i en artikel, der refererer fra<br />
de fire offentlige høringer Teknologirådet<br />
har afholdt for at<br />
belyse de problemer og udfordringer,<br />
som den ændrede alderssammensætning<br />
i befolkningen<br />
vil medføre. Blandt de<br />
udfordringer der blev debatteret,<br />
var bl.a. de sociale, økonomiske<br />
og kulturelle konsekvenser<br />
af udviklingen, men man<br />
prøvede også at se udfordringerne<br />
over længere tid og mellem<br />
generationerne. Det var så<br />
tanken, at de udfordringer, som<br />
Fremtidspanelet fokuserede på,<br />
skulle tages op politisk.<br />
Bekymring?<br />
Ud fra en samfundsøkonomisk<br />
betragtning blev det aldrende<br />
samfund betegnet som en overkommelig<br />
opgave.<br />
Kombinationen af en offentlig<br />
og en privat pensionsopsparing<br />
kombineret med tilpasningen til<br />
EU’s økonomiske anbefalinger,<br />
har gjort Danmark godt rustet<br />
til det aldrende samfund.<br />
En af de overraskende konklusioner<br />
var, at »alderismen« var<br />
et væsentligt problem. »Alderisme«<br />
er et udtryk for den udskil-<br />
lelse og stempling der sker af ældre<br />
i vores samfund, hvor mange<br />
forbinder ældre med sygdom og<br />
svagelighed, men det er en opfattelse,<br />
man nok snart kommer<br />
til at revidere.<br />
Ændringer på arbejdsmarkedet?<br />
Centralt i debatten om det aldrende<br />
samfund stod indretningen<br />
af arbejdsmarkedet, i<br />
særdeleshed spørgsmålet om<br />
fastholdelse af »det grå guld.«<br />
Det er først efter 2010 at andelen<br />
af erhvervsaktive for alvor<br />
vil falde, men det er allerede<br />
nu nødvendigt at skabe<br />
flere arbejdspladser for at sikre<br />
fremtidens velfærdsniveau.<br />
Omkring 2010 vil arbejdsstyrken<br />
være domineret af 55-64årige,<br />
som samfundet skal sørge for at<br />
fastholde på arbejdsmarkedet.<br />
Fremtidspanelet påpegede, at<br />
det vil blive et langt, sejt træk at<br />
skabe de ekstra arbejdspladser<br />
og få gjort noget ved alders- og<br />
kønsdiskriminationen. Gruppen<br />
understregede ligeledes, at det<br />
vil blive endnu vigtigere at være<br />
åben overfor indvandrere og andre<br />
nye grupper.<br />
Indsatsen på sundheds- og omsorgsområdet.<br />
Et andet centralt tema var, at<br />
fremtidens ældre i langt højere<br />
grad vil være i stand til at klare<br />
det meste selv. At alderdommen<br />
er lig med svækkelse og sygelighed<br />
er en myte, for de ældre vil<br />
i fremtiden være sundere, og<br />
det er derfor ikke muligt at sammenligne<br />
dem med ældre i dag.<br />
Plejebehovet vil ikke stige proportionalt<br />
med forøgelsen af<br />
ældre i samfundet, for med øget<br />
fokus på forebyggelse, vil plejebehovet<br />
ikke opstå. Nutidens<br />
og fremtidens ældre skal opfattes<br />
som en ressource både i forhold<br />
til arbejdsmarkedet og til<br />
det frivillige arbejde, som mange<br />
ældre gerne vil deltage i.<br />
Samfundsøkonomisk har disse<br />
forhold betydning for, hvordan<br />
man vurderer effekten af det<br />
aldrende samfund, men det er<br />
svært at sige noget med sikkerhed,<br />
når det f.eks. ikke står klart,<br />
hvor raske fremtidens ældre er,<br />
hvor meget de har sparet op, og<br />
hvor længe de bliver på arbejdsmarkedet.<br />
Er der behov for nye tiltag?<br />
Ja, alderdomsdiskriminationen<br />
skal afskaffes, og politikerne<br />
skal sørge for en bedre aldersintegration<br />
i samfundet. Et af velfærdsstatens<br />
grundelementer<br />
er, at de sociale ydelser næsten<br />
altid ses i forhold til arbejdsmarkedet.<br />
Panelet anbefalede,<br />
at man gjorde op med denne<br />
rent økonomiske vurdering af<br />
menneskers evne til at begå sig<br />
på arbejdsmarkedet og i stedet<br />
inddrog andre kompetencer, der<br />
kan være til gavn for samfundet.<br />
På denne baggrund burde man<br />
i højere grad anerkende det frivillige<br />
arbejde og foreningslivet.<br />
En anden anbefaling var at satse<br />
mere på kvalitet end på kvantitet<br />
inden for ældrepleje og omsorg.
Foto: Modelfoto<br />
Det aldrende samfund figurerer<br />
stadig på den politiske dagsorden.<br />
Efterlønsdebatten og Velfærdskommissionenskommende<br />
anbefalinger kan ses i direkte<br />
forlængelse af debatten om det<br />
aldrende samfund, og de udfordringer<br />
det bringer. Men er det<br />
meningen, at vi skal arbejde<br />
længere, fordi vi lever længere?<br />
Af Klavs Fremm, medlem af Hovedbestyrelsen<br />
Er det hele et spørgsmål om økonomi,<br />
eller er der andre ressourcer,<br />
der bør tages i betragtning?<br />
Er vi f.eks. villige til at gå ned i<br />
levestandard for at få mere tid<br />
til alderdommen?<br />
Der er mange store spørgsmål<br />
i debatten om fremtidens velfærdssamfund,<br />
og selvom pro-<br />
jektet om det aldrende samfund<br />
gav nogle af svarene, forestår<br />
endnu mange og lange diskussioner,<br />
før vi helt er parate til at<br />
håndtere konsekvenserne af vores<br />
længere liv.<br />
5
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr./by:<br />
Telefon privat: mellem kl. og<br />
Telefon arbejde: mellem kl. og<br />
E-mail:<br />
Hvor forsvinder dine penge hen?<br />
Ja tak<br />
Jeg vil gerne ringes op og og aftale møde i et af<br />
Lån & Spar Banks Rådgivningscentre med henblik på<br />
at få en gennemgang af min økonomi.<br />
Jeg vil gerne ringes op og høre mere om fordelene i CO II Bank.<br />
Jeg vil gerne bestille materiale om CO II Bank.<br />
CO II Bank<br />
Højbro Plads 9-11<br />
+++2095+++<br />
1045 København K<br />
CO II Bank Þ lial af Lån & Spar Bank A/S, København K, www.tat.coii.dk, telefon 3378 1906 CVR 13538530 tat0505<br />
Luft i økonomien med<br />
CO II Bank<br />
Ud i den blå luft? Nej, næppe. Faktisk siger<br />
vores erfaring os, at pengene tit går tabt i<br />
for dyre lån og for lave renter på dine konti.<br />
Og ofte skal der blot nogle simple ændringer<br />
af din økonomi til for at Þ nde nogle penge<br />
og give dig mere luft i økonomien. Hvis du<br />
kunne tænke dig at Þ nde ud af, hvordan du<br />
får mere luft i økonomien, så kontakt CO II<br />
Bank og få et eftersyn af din økonomi.<br />
Ud over at tilbyde dig gratis MasterCard,<br />
kan vi nemlig også hjælpe dig med alle andre<br />
aspekter af din privatøkonomi lige fra<br />
låneomlægning til investering og pensionsopsparing.<br />
Læs mere om CO II Banks tilbud på<br />
www.tat.coii.dk. Eller ring til os på telefon<br />
3378 1906, hvis du kunne tænke dig at få<br />
mere luft i økonomien.
TAT indbyder til temadag om:<br />
Konstruktive forhandlinger<br />
Tirsdag den 25. oktober 2005 fra kl. 09.00 – 16.00<br />
I FUHUs konferencecenter, Fiolstræde 44, 1171 København K<br />
Livet på de statslige arbejdspladser er kendetegnet ved hastige omstillinger, fusioner og<br />
omrokeringer. Der stilles i stigende grad krav til tillidsrepræsentanterne om at kunne indgå<br />
i forhandlinger af disse forhold, ligesom der skal kunne forhandles Ny Løn, arbejdsforhold<br />
og meget andet. Det kræver, at man bliver »klædt på« til at kunne klare de store udfordringer.<br />
Men det kan I få hjælp til!<br />
I 2003 gennemførte TAT 2 sammenhængende temadage om forhandling med forhandlingsrådgiver<br />
Søren Viemose som oplægsholder. Der var meget positiv respons på de to dage fra<br />
deltagerne.<br />
Vi har nu overtalt Søren Viemose til at være oplægsholder på endnu en temadag om forhandling.<br />
Temadagen kan bruges som en overbygning på de to første temadage, men henvender<br />
sig tillige til nye deltagere.<br />
Undervisningen på temadagen, der både foregår ved oplæg fra Søren Viemose samt ved<br />
inspirerende forhandlingsøvelser, sker bl.a. ud fra Søren Viemoses bog »Konstruktive forhandlinger<br />
– på arbejdspladsen«, som deltagerne vil modtage.<br />
Tilmeld jer temadagen, så I kan blive rustet til at varetage alle former for forhandling på jeres<br />
arbejdsplads.<br />
Temadagen henvender sig til tillidsrepræsentanter og suppleanter, og det er gratis at<br />
deltage. Der kan max. deltage 50, så skynd dig at tilmeld dig via TAT’s hjemmeside,<br />
www.tat.coii.dk senest mandag den 26. <strong>september</strong> 2005. Du kan se, hvordan du tilmelder<br />
dig under emnet »kurser« på TAT’s hjemmeside.<br />
Bekræftelse og deltagerliste sendes til samtlige deltagere ca. 14 dage før mødet.<br />
7
8<br />
Det hele liv – hvordan skaber vi det?<br />
Der er et stykke vej til, at arbejdsmarkedet har lært at leve godt med de nye arbejdsformer<br />
og voksende krav til både arbejds- og privatlivet, men der arbejdes med nye modeller<br />
allerede.<br />
Vi har tidligere i TAT’en skrevet<br />
om »Det hele liv« og om de konflikter<br />
og dilemmaer der er, når<br />
man ønsker at skabe bedre sammenhæng<br />
mellem arbejds- og<br />
fritidslivet.<br />
FTF er gået aktivt ind i problemstillingen.<br />
De har udgivet et magasin<br />
med titlen »Det hele liv<br />
– hvordan skaber vi det?«. Det<br />
kan ses på FTF’s hjemmeside:<br />
www.ftf.dk.<br />
FTF’s Magasin om Det hele liv<br />
FTF’s formand, Bente Sorgenfrey<br />
har i indledningen til Magasinet<br />
bl.a. skrevet, at alt for<br />
mange rammes af stress, sammenbrud<br />
og langtidssygdom,<br />
fordi deres arbejdsliv ikke fungerer<br />
eller hænger sammen med<br />
privatlivet. Det har store personlige<br />
omkostninger – og store<br />
samfundsmæssige. Men vi<br />
får ikke det hele liv forærende.<br />
Vi må selv skabe det. Det er et<br />
stort mål, der kræver vilje og løsninger<br />
på alle niveauer. Den enkelte<br />
og familien må træffe sine<br />
valg. Ledelse og medarbejdere<br />
på arbejdspladserne kan indgå<br />
aftaler, og de ansvarlige politikere<br />
må se borgernes hele liv<br />
som en nødvendig brik i at bevare<br />
og forny velfærdssamfundet.<br />
FTF konference<br />
Stress, nedskæringer i det offentlige,<br />
manglende tid til familien –<br />
det var nogle af de store temaer,<br />
der blev vendt, da FTF kaldte<br />
til konference om »Det hele liv -<br />
hvordan skaber vi det?«. Der var<br />
Foto: Modelfoto<br />
bred enighed om problemernes<br />
eksistens – og der kom også konkrete<br />
forslag fra oplægsholdere<br />
og politikere. Men konferencen<br />
viste også, at der er et stykke<br />
vej til, at arbejdsmarkedet har<br />
lært at leve godt med de nye arbejdsformer<br />
og voksende krav til<br />
både arbejds- og privatlivet.<br />
Vi skal ikke arbejde mindre<br />
Et af de mest konkrete indlæg<br />
på konferencen var fra Nina<br />
Smith, professor i økonomi ved<br />
Handelshøjskolen i Århus og<br />
medlem af Velfærdskommissionen.<br />
Hun kunne godt genkende<br />
diagnosen – at mange danskere<br />
er stressede og har problemer<br />
med at få arbejdsliv og familieliv<br />
til at hænge sammen. Men hun<br />
mente ikke, at det kunne klares<br />
ved at skrue ned for arbejdstiden.<br />
Tværtimod sagde hun: »Vi<br />
har aldrig arbejdet så lidt som i<br />
øjeblikket. Så løsningen på problemet<br />
ligger ikke i at nedsætte<br />
arbejdstiden og sørge for længere<br />
ferie. Vi skal have velfærdssamfundet<br />
til at køre, og derfor<br />
skal vi ikke nedsætte arbejdstiden,<br />
pensionsalderen eller forlænge<br />
barselsorloven yderligere.«<br />
Nina Smith opfordrede til, at<br />
vi i stedet for ser på andre forhold<br />
end selve arbejdstiden, fx<br />
den måde vi arbejder på. Mange<br />
arbejder hjemme, har e-mail og<br />
problemer, der kan tumle rundt<br />
i hovedet hele aftenen, således<br />
at man ikke kan falde i søvn. Arbejdet<br />
og dagligdagen er generelt<br />
blevet mere krævende. Men<br />
det er ikke antallet af arbejdstimer,<br />
der gør det. Vi skal fin-
de nye modeller til at kombinere<br />
arbejdsliv og privatliv og ikke<br />
løse vores fortravlede liv ved at<br />
få mere fri.<br />
Mænd skal holde deres barselsorlov<br />
Det næste indlæg var af Agi<br />
Csonka, der er afdelingschef i<br />
TDC’s Human Ressource-afdeling.<br />
Indlægget handlede meget<br />
om, hvordan TDC har forsøgt at<br />
skabe en god basis for at kombinere<br />
arbejds- og familieliv bedre.<br />
De har bl.a. gjort meget ud<br />
af at opfordre deres mandlige<br />
ansatte til at tage barselsorlov,<br />
når de blev fædre. TDC har modtaget<br />
Ligestillingsministeriets<br />
Mandepris for sin indsats for at<br />
få mænd til at tage barselsorlov.<br />
Kravene er blevet højere<br />
Det fremgik tydeligt af Agi<br />
Csonka’s indlæg, at kravene er<br />
blevet højere både i arbejds- og<br />
familielivet. Hun nævnte bl.a.,<br />
at vi er på vej ind i en tid med<br />
en psykologisk kontrakt mellem<br />
arbejdsgivere og medarbejdere.<br />
En slags aftale, hvor medarbejderne<br />
arbejder selvstændigt<br />
og engageret og i høj grad selv<br />
planlægger, hvornår og hvor<br />
vi vil arbejde. Det stiller højere<br />
krav til medarbejderne om at<br />
sørge for at beskytte familielivet,<br />
så arbejdet ikke kommer til<br />
at fylde det hele.<br />
Lederne skal uddannes til at<br />
lede<br />
FTF’s formand Bente Sorgenfrey<br />
foreslog på konferencen, at man<br />
Af faglig sekretær Birthe Bendtsen<br />
uddanner lederne bedre til at<br />
have personaleansvar. Lederne<br />
bør i løbet af de første to år af<br />
deres lederkarriere certificeres<br />
til at håndtere stress og psykisk<br />
arbejdsmiljø. Lederne har ansvaret<br />
for, at arbejdet foregår sundhedsmæssigt<br />
forsvarligt – også<br />
når det gælder psykisk arbejdsmiljø.<br />
Flere dage til at passe syge børn<br />
Den nye familie- og forbrugerminister<br />
Lars Barfoed havde<br />
også et indlæg. Det var desværre<br />
ikke specielt inspirerende og<br />
visionært. Han lagde vægt på, at<br />
det ikke er op til politikerne at<br />
lave regler på dette område, da<br />
den enkelte selv har ansvar for<br />
sit eget liv og for at få det til at<br />
hænge sammen. Han slog fast,<br />
at regeringen ikke vil blande sig<br />
i overenskomster og aftaler på<br />
arbejdsmarkedet, men håbede,<br />
at arbejdsmarkedets parter kan<br />
blive enige om, at børnefamilierne<br />
får bedre mulighed for at<br />
tage sig af deres børn, når de er<br />
syge.<br />
De offentlige arbejdspladser bør<br />
gå forrest<br />
Projektleder Ulla Holm Vincentsen<br />
fra Teknologirådet foreslog,<br />
at de offentlige arbejdspladser<br />
går forrest for at skabe arbejdspladser,<br />
der tager hensyn til balancen<br />
mellem arbejde og fritid.<br />
Idéen blev positivt modtaget,<br />
men nogle mente, at der i dag<br />
var meget langt til en sådan situation<br />
på de offentlig arbejdspladser.<br />
Politisk paneldebat<br />
Efter de forskellige indlæg var<br />
der paneldebat med 5 politikere<br />
fra hhv. A, V, B, Ø og O. De<br />
fik hver især lov til at præsentere<br />
deres mærkesager og ønsker<br />
i forhold til at skabe en bedre<br />
sammenhæng mellem arbejdsliv<br />
og privatliv. Der var enighed<br />
om, at det handler om at få flere<br />
i arbejde og få folk til at udskyde<br />
pensioneringen. Der kom<br />
ikke nye løsningsforslag frem<br />
omkring den manglende fleksibilitet<br />
i forhold til familieliv<br />
og arbejdsliv. Det er måske heller<br />
ikke uforståeligt, da arbejdsmarkedets<br />
parter ikke bryder sig<br />
om utidig indblanding fra politikerne<br />
på de områder, der er til<br />
forhandling mellem organisationerne<br />
og arbejdsgiverne.<br />
Afslutningsord fra Bente Sorgenfrey<br />
FTF’s formand opfordrede afslutningsvis<br />
til lidt større armbevægelser<br />
og lidt større visioner,<br />
end den politiske debat var<br />
præget af på konferencen. »Når<br />
Arbejdslivskommissionen går i<br />
gang, må den gerne tage lidt<br />
større opgaver ind og se på større<br />
helheder. Det skal ikke kun<br />
handle om småbørnsfamilierne<br />
– det er alle slags familier i alle<br />
aldre, der skal have arbejdslivet<br />
og det andet liv til at hænge<br />
sammen på en god måde«, sagde<br />
Bente Sorgenfrey.<br />
9
10<br />
Hvad gør vi nu lille du ?<br />
– fagbevægelsen bliver nødt til at forny sig og<br />
tænke i nye baner!<br />
Fagbevægelsen - ikke mindst<br />
den statslige – står ved en skillevej.<br />
I de kommende år vil to<br />
af de grundlæggende præmisser<br />
for fagbevægelsens eksistens<br />
ændres. Det drejer sig om aftaleretten<br />
og grænsedragningen<br />
mellem de faglige organisationer.<br />
I dag er fagbevægelsens sammenhængskraft,<br />
at medlemmerne<br />
ikke selv kan indgå aftaler.<br />
Tjenestemandsloven og overenskomsterne<br />
betyder, at aftaleretten<br />
for eksempelvis klassificering<br />
og løn er placeret hos den<br />
faglige organisation, som stillingen<br />
er grænsedraget til. Det<br />
betyder, at medlemmet for at<br />
få varetaget sine interesser skal<br />
være medlem af den relevante<br />
faglige organisation.<br />
Men hvad hvis aftaleretten bliver<br />
delegeret til det enkelte<br />
medlem, og hvad hvis de grænseaftaler,<br />
der eksisterer i dag<br />
ikke længere er gældende?<br />
Den logiske konsekvens vil være,<br />
at fagbevægelsens indflydelse<br />
vil blive mindre, og at behovet<br />
for at være medlem af en bestemt<br />
faglig organisation umiddelbart<br />
vil være mindre. Sagt på<br />
en anden måde kan en sådan<br />
udvikling betyde, at fagbevægelsen<br />
går endnu vanskeligere<br />
tider i møde, når det gælder om<br />
at rekruttere og fastholde medlemmer.<br />
OK ’05 skræmmer<br />
Baggrunden for denne lidt pessimistiske<br />
indgangsbøn skal findes<br />
i den aktuelle udvikling. Aftale-<br />
og overenskomstforhandlingerne<br />
i 2005 viste, at Personalestyrelsen<br />
ønskede aftaleretten<br />
delegeret til det enkelte medlem,<br />
således at medlemmet selv<br />
kunne aftale eksempelvis løn og<br />
indplacering.<br />
Væk med tillidsrepræsentanten<br />
og dermed den faglige organisations<br />
adgang til eksempelvis<br />
lønforhandlinger. Ikke overraskende<br />
fandt de statslige personaleorganisationer<br />
ikke tilbudet<br />
særlig attraktivt, og det endte<br />
da også med at blive afvist.<br />
Spørgsmålet er, om kravet går<br />
i glemmebogen? Jeg tror det<br />
ikke. Til næste aftale- og overenskomstforhandling<br />
vil kravet<br />
om aftaleret til den enkelte<br />
ansatte atter blive fremført. Og<br />
hvis det ikke bliver gennemført i<br />
2008, gør det måske i 2011. Min<br />
pointe er, at der i de kommende<br />
år vil ske forandringer.<br />
Strukturreformen – verden er<br />
ikke den samme<br />
Parallelt hermed er de grænseaftaler<br />
vi kender i dag sat under<br />
pres. Senest har strukturreformen<br />
sat spørgsmålstegn ved den<br />
måde fagbevægelsen gennem<br />
årtier har grænsedraget stillinger<br />
på. Før strukturreformen var<br />
der en skarp opdeling mellem<br />
stat og (amts)kommune. Efter<br />
reformen er det vanskeligere at<br />
få øje på denne offentlige ind-<br />
deling. Hvorfor skal eksempelvis<br />
en tidligere kommunalt ansat<br />
skifte fagforening, fordi stillingen<br />
overflyttes til staten? Den<br />
ansatte skal lave det samme!<br />
Det siger sig selv, at et alt for rigidt<br />
og ufleksibelt system får<br />
vanskeligt ved at overleve, når<br />
verden omkring ændres. Lidt polemisk<br />
kan man spørge, hvorfor<br />
skal den enkelte ikke selv vælge<br />
sin organisation? Hos akademikerne<br />
har man delvist taget<br />
skridtet. DJØF, IDA og magisterne<br />
har åbnet for frit optag på<br />
tværs af organisationerne. Jeg<br />
tror, at vi andre – ikke akademiske<br />
organisationer – kommer til<br />
at gå samme vej. Dels fordi den<br />
verden, vi som faglige organisationer<br />
agerer i, ikke er statisk,<br />
dels fordi medlemmerne vil efterspørge<br />
det frie valg.<br />
Nye tilbud<br />
De to ovenfor skitserede spor<br />
betyder efter min overbevisning,<br />
at fagbevægelsen skal<br />
tænke i nye baner for at sikre<br />
medlemmernes interesser. Herudover<br />
skal de faglige organisationer<br />
indstille sig på, at de er<br />
en forretning, hvilket betyder,<br />
at varerne på hylderne skal være<br />
attraktive, hvis medlemmerne /<br />
kunderne skal lokkes ind.<br />
At sikre medlemmernes økonomiske<br />
og faglige interesser er<br />
fortsat en kerneydelse. Vi skal<br />
ikke acceptere, at den enkelte<br />
bliver overladt til sig selv. Men<br />
vi skal forholde os til arbejdsgi-
Foto: Modelfoto<br />
versidens krav om individualiseret<br />
aftaleret. Vi skal allerede nu<br />
begynde at tænke i OK-krav, der<br />
kan dæmme op for dette krav.<br />
Sagt på en anden måde, vi skal<br />
tænke mere strategisk, og vores<br />
krav skal have større volumen.<br />
Det strategiske skal bl.a. bestå<br />
i, at vi skal stille krav som »gør<br />
ondt« på arbejdsgiveren. Eksempelvis<br />
i form af at få større<br />
lod og del i ledelsesretten. Derudover<br />
skal vi tænke i nye sammenhænge,<br />
hvis forhandlingsretten<br />
delegeres. Hvor skal vi<br />
så få indflydelse? Mit umiddelbare<br />
svar vil være SU-systemet.<br />
Af Lars B. Eriksen, Formand<br />
Vi har her opbygget et organ<br />
med deltagelse af både medarbejdere<br />
og ledelse – det kræver<br />
»bare«, at vi også anvender<br />
det aktivt og instruerer vores tillidsvalgte<br />
i det. Og så selvfølgelig<br />
stiller krav til, hvad vi gerne<br />
vil have indeholdt i de drøftelser,<br />
som ledelse og medarbejdere<br />
skal have.<br />
En anden væsentlig ting er, at<br />
fagbevægelsen i højere grad<br />
skal begynde at tænke i tillægsydelser.<br />
Sundhedsforsikringer,<br />
ferieboliger, nye services via nettet<br />
(som kan spare medlemmet<br />
tid!), eksplicit lederrådgivning<br />
etc. Jeg tror ikke, at den fagbevægelse<br />
vi kender i dag også vil<br />
eksistere om 10 år.<br />
Så det store spørgsmål er, hvad<br />
gør vi nu lille du? I TAT har jeg<br />
sat mig for, at vi fornyr vores organisation,<br />
så vi kan følge med<br />
tiden. Om det lykkes, må tiden<br />
vise. Men en ting er sikkert – i<br />
TAT gør vi forsøget.<br />
11
12<br />
Heldigvis I er der!<br />
I sidste nummer af TAT’en var<br />
der en artikel med overskriften<br />
»Vi er der, når I har brug for<br />
os«. Hertil siger jeg: »Heldigvis I<br />
er der!«<br />
Lige pludselig væltede min verden,<br />
da jeg blev ramt af alvorlig<br />
sygdom. Efter et langt<br />
hospitalsophold og genoptræningsophold,<br />
begyndte Lars<br />
Bonde Eriksen at hjælpe mig<br />
rundt til forskellige arrangementer.<br />
Efter et stykke tid begyndte<br />
Lars Bonde Eriksen og jeg at diskutere<br />
fremtiden for mig, idet<br />
jeg var kommet mig så meget,<br />
at jeg kunne begynde at arbejde<br />
under særlige omstændigheder,<br />
hvis der blev taget hensyn til<br />
min genoptræning, som stadigvæk<br />
er omfattende.<br />
Lars Bonde Eriksen arrangerede<br />
et orienteringsmøde for mig<br />
i TAT. Her oplyste socialrådgiver<br />
Lisbeth Snedker og faglig sekretær<br />
Birthe Bendtsen om de<br />
muligheder, der var for mig, og<br />
hvorledes vi skulle gribe det an.<br />
Det var en overvældende oplevelse<br />
for mig - alle de regler og<br />
procedurer. Jeg havde i mange<br />
måneder levet godt beskyttet<br />
indenfor hospitalets mure, og<br />
lige pludselig sad jeg i virkeligheden.<br />
Her var det så, at faglig sekretær<br />
Birthe Bendtsen trådte til som<br />
min bisidder. Hun var ved min<br />
side med råd mm., i alle de møder<br />
vi skulle igennem, hvor mange<br />
instanser var involveret. Skemaer<br />
skulle udfyldes og mange<br />
skrivelser kom til partshøring.<br />
Alt dette kunne jeg gennemgå<br />
og svare på sammen med Birthe.<br />
Til sidst skulle der tages stilling<br />
til, om det var muligt med et varigt<br />
job eller ej. Det blev så heldigvis<br />
et varigt job. Igen skulle vi<br />
igennem en forhandlingssituation,<br />
som langt om længe faldt på<br />
plads. Og så til allersidst skulle<br />
der forhandles om den fremtidige<br />
løn. Den forhandlede Birthe<br />
Bendtsen på plads med et for<br />
mig særdeles godt resultat.<br />
Mit tilfælde tydeliggør, hvor vigtigt<br />
det er at være medlem af<br />
en forening, som yder den fagli-<br />
Af Rune Viberg, Fiskeridirektoratet<br />
ge bistand, som Birthe Bendtsen<br />
har ydet mig under hele det lange<br />
forløb, og hvor man selv ikke<br />
har det overskud, som man havde.<br />
Alle reglerne og procedurerne,<br />
der er på socialområdet, er<br />
en historie for sig selv.<br />
En lille trøst til dem der synes<br />
at fiskerilovgivningen er kompliceret.<br />
Prøv med sociallovgivningen!<br />
Jeg er ikke i tvivl om, hvilken<br />
lovgivning jeg vælger.<br />
Kan man selv klare at komme<br />
igennem sådan et forløb uden<br />
faglig bistand? Jeg tvivler og<br />
ønsker god fornøjelse til dem,<br />
der prøver. Luk op for radioprogrammet<br />
» Hvad er min ret og<br />
hvad er min pligt« med Susanne<br />
Lyngsø. Her hører man desværre<br />
om nogle meget triste skæbner,<br />
hvor folk ikke har haft den nødvendige<br />
faglige bistand.<br />
Nye afstemninger hver måned på<br />
www.tat.dk
»TAT - en del af din<br />
værktøjskasse«
14<br />
Nye erhvervssygdomme og lempede krav – m<br />
Fra januar 2005 har det været<br />
lettere at få erstatning for sygdomme,<br />
der stammer fra arbejdet<br />
ligesom en række nye sygdomme<br />
er blevet anerkendt som<br />
erhvervssygdomme, eller kravene<br />
omkring godkendelse er<br />
blevet lempet. Blandt de nye<br />
sygdomme på listen er posttraumatisk<br />
belastningsreaktion som<br />
er en følge af oplevelser af særligt<br />
truende eller katastrofeagtig<br />
natur. Her er Danmark det<br />
første land i Europa, der optager<br />
en psykisk sygdom på listen<br />
over erhvervssygdomme.<br />
Blandt de sygdomme, hvor kravene<br />
er lempet kan nævnes seneskedehindebetændelse<br />
og betændelseslignende<br />
forandringer<br />
i sener og væv omkring hånd og<br />
håndled samt skuldersygdomme,<br />
hvor kravet til belastningens<br />
udstrækning er nedsat fra 6-8 år<br />
til måneder, afhængig af belastningens<br />
omfang.<br />
Undtagelser<br />
I en artikel i bladet Arbejdsmiljø<br />
påpeges det imidlertid, at der<br />
stadig er en række lidelser, der<br />
er undtaget. Det gælder for eksempel<br />
det meget omtalte og –<br />
diskuterede indeklimasyndrom,<br />
der ikke findes på den officielle<br />
fortegnelse over erhvervssygdomme.<br />
Heller ikke psykisk sygdom<br />
efter stress, chikane eller<br />
mobning er kommet med på listen,<br />
selvom antallet af sager på<br />
disse områder er steget meget<br />
de senere år.<br />
Foto: Arkiv<br />
Måske erstatning<br />
Selv om en sygdom ikke er optaget<br />
på listen, er det ikke helt<br />
umuligt at få erstatning. Det<br />
kræver dog, at sagen forelægges<br />
for erhvervssygdomsudvalget,<br />
der vurderer det konkrete<br />
tilfælde. En anerkendelse<br />
kan ske, hvis sygdommen »med<br />
overvejende sandsynlighed skyldes<br />
arbejdets art.«<br />
Det gælder stadig for sygdomme<br />
som følge af brug af mus<br />
og tastatur, så folk med gener<br />
i hånd og underarm fra computermus,<br />
skal ikke regne med at<br />
blive tilgodeset lige straks – heller<br />
ikke selvom en dansk undersøgelse,<br />
der er offentliggjort i<br />
både danske og internationale<br />
videnskabelige tidsskrifter viser,<br />
at folk, der arbejder med mus<br />
mere end 20 timer om ugen, har<br />
risiko for at få symptomer i hånd<br />
og arm. Der er dog nu igangsat<br />
en undersøgelse af 2 konkrete<br />
anmeldelser af gener fra arbejde<br />
med mus, og HK har givet udtryk<br />
for deres overbevisning om,<br />
at resultatet vil blive, at flere<br />
vil kunne få erstatning, specielt<br />
hvis de har arbejdet mange timer<br />
med musen.<br />
Arbejdsskadestyrelsens holdning<br />
Arbejdsskadestyrelsen er tit blevet<br />
kritiseret for langsommelighed,<br />
men allerede dagen efter<br />
at Ugeskrift for læger havde of-
en stadig ingen erstatning<br />
fentliggjort en undersøgelse af<br />
risikoen for skader efter arbejde<br />
med computermus, besluttede<br />
Arbejdsskadestyrelsens Erhvervssygdomsudvalg,<br />
at der foreløbig<br />
ikke generelt vil være mulighed<br />
for erstatning. Undersøgelsen<br />
er dansk og omfattede næsten<br />
7.000 tekniske assistenter<br />
og maskinteknikere. Den viste,<br />
at i det store og hele har folk,<br />
der arbejder med mus ikke flere<br />
symptomer i hånd og arm end<br />
andre. Ved brug af mus i mere<br />
end 20 timer om ugen stiger risikoen<br />
dog to-tre gange.<br />
Overlæge Johan Hviid Andersen<br />
fra Herning Sygehus, der har ledet<br />
undersøgelsen, slår derfor<br />
fast, at øget indflydelse på arbejdet<br />
og arbejdsstedets indretning<br />
på den enkelte arbejdsplads<br />
sandsynligvis vil kunne<br />
begrænse antallet af gener.<br />
Uenighed<br />
Overlæge Jørgen Riis Jepsen<br />
fra Esbjerg ser dog anderledes<br />
på museskader end sine kolleger<br />
i undersøgelsen. Han føler<br />
sig ikke overbevist om, at der er<br />
tale om noget forbigående og<br />
mener, at der kan være tale om<br />
en regulær og til tider alvorlig lidelse<br />
med irritation af nerverne i<br />
skulderen og albuen. Jørgen Riis<br />
Jepsen mener, at teknikken kan<br />
inddrages, hvis Arbejdsskadestyrelsen<br />
vil opstille kriterier for at<br />
anerkende museskader som arbejdsbetingede.<br />
Af Klavs Fremm, medlem af Hovedbestyrelsen<br />
Erfaringerne viser, siger han, at<br />
hvis jeg går ind i et rum med<br />
en gruppe pc-brugere, som jeg<br />
ikke ved noget om, så vil jeg ved<br />
hjælp af undersøgelserne med<br />
ret stor sikkerhed kunne udpege<br />
dem, der har symptomer, og<br />
dem der ikke har – uden at snakke<br />
med dem.<br />
Jørgen Riis Jepsen mener samtidig,<br />
at det er urealistisk for<br />
mange af dem, der arbejder<br />
med mus, at komme ned på under<br />
halvdelen af arbejdsdagen,<br />
som er det niveau, hvorunder<br />
det fremgår af undersøgelsen,<br />
at der ikke er en overhyppighed<br />
af symptomer. Derfor synes han,<br />
at man i højere grad skal satse<br />
på afspændingsprogrammer,<br />
der har haft en positiv virkning,<br />
der hvor de er blevet afprøvet<br />
Udsættelse<br />
På baggrund af undersøgelsen<br />
har Erhvervssygdomsudvalget<br />
indstillet til Arbejdsskadestyrelsen,<br />
at to sager, det såkaldte<br />
karpaltunnelsyndrom (belastninger<br />
fra arbejde med kraftigt<br />
vibrerende værktøj) og underarmssmerter<br />
efter arbejde med<br />
computermus ikke for tiden opfylder<br />
betingelserne for at blive<br />
optaget på listen over erhvervssygdomme.<br />
Man vil afvente nye<br />
oplysninger, før udvalget igen<br />
vil drøfte, om underarmssygdomme<br />
efter arbejde med computermus,<br />
vil kunne anerkendes.<br />
Direktør Anne Lind Madsen, Arbejdsskadestyrelsen,<br />
siger dog,<br />
at man derfra vil holde et meget<br />
vågent øje med de videnskabelige<br />
undersøgelser om følger<br />
efter arbejde med mus, bl.a.<br />
dele af den danske undersøgelse<br />
om skader i albue, nakke og<br />
skuldre.<br />
Presset øges<br />
I Arbejdsskadestyrelsen mærker<br />
man et stigende pres for at<br />
lukke op for denne type af lidelser,<br />
især hvis der kan påvises<br />
usædvanlig stor brug af musen,<br />
og man samtidig objektivt kan<br />
påvise bestemte gener. Nu er<br />
tidsplanen, at der skal finde en<br />
principiel drøftelse sted ved udgangen<br />
af 2005 på baggrund en<br />
litteraturgennemgang om sammenhænge<br />
mellem sygdomme<br />
i bevægeapparatet og intensivt<br />
pc-arbejde, som skal udfærdiges<br />
af Dansk Arbejds- og Miljømedicinsk<br />
selskab. I mellemtiden fastholder<br />
Arbejdsskadestyrelsen en<br />
praksis med, at sygdomme, der<br />
opstår efter mindre intensivt pcarbejde,<br />
fortsat ikke vil blive anerkendt<br />
som arbejdsskade ud fra<br />
den vurdering, at der i disse tilfælde<br />
ikke er tale om en væsentligt<br />
øget risiko for udvikling af<br />
sygdomme i bevægeapparatet.<br />
15
16
Temadag om digital ledelse i staten<br />
It-systemer fylder mere og mere<br />
i hverdagen, og er mange steder<br />
forudsætningen for, at vi<br />
kan drive en velfungerende offentlig<br />
sektor. Trods dette er der<br />
meget lidt topledelsesfokus på<br />
it. Mange chefer oplever it som<br />
“langhåret teknik”, forsinkelser<br />
og budgetoverskridelser - frem<br />
for strategi, forudsætninger og<br />
mål. Hvor ledelsen i dag har et<br />
helt naturligt fokus på politikformulering,<br />
jura, økonomi og<br />
personaleledelse, skal de i fremtiden<br />
også have fokus på de digitale<br />
udfordringer.<br />
På denne baggrund inviterer<br />
TAT lederne til et heldagstemamøde<br />
om denne udfordring.<br />
På temamødet vil vi sætte<br />
spot på den digitale ledelsesudfordring<br />
med baggrund i de store<br />
forandringer, der i disse år<br />
sker forvaltningsmæssigt. Først<br />
med en introduktion til tankegangen<br />
bag digital ledelse for<br />
derved at skabe forståelse for,<br />
hvad det er for nye vilkår, der<br />
med it er sat for udøvelse af god<br />
ledelse. Herudover vil en række<br />
konkrete værktøjer blive introduceret,<br />
og der vil blive arbejdet<br />
med de mange kritiske<br />
spørgsmål alle bør stille, når nye<br />
opgaver kommer til, nye systemer<br />
indføres osv. Endelig vil vi<br />
gå tre konkrete cases igennem<br />
for at gøre idéen om digital ledelse<br />
så konkret som mulig. Her<br />
vil vi se nærmere på et departement,<br />
en styrelse og en institution.<br />
Rent praktisk vil det være<br />
Center for Digital Forvaltning og<br />
leder i TAT<br />
Foto: Arkiv<br />
Hildebrandt Consulting, der fører<br />
os igennem dagen.<br />
Vi ønsker med temadagen at<br />
tage hul på diskussionerne om,<br />
hvad god ledelse vil sige. Herudover<br />
ønsker vi at belyse, hvordan<br />
den digitale udvikling har skabt<br />
nye vilkår for det at udøve god<br />
ledelse. Vi opfordrer derfor alle,<br />
der interesserer sig for de nye ledelsesvilkår<br />
i staten, til at deltage<br />
i temamødet.<br />
I forbindelse med temadagens<br />
afholdelse vil der blive oprettet<br />
et særligt digitalt lederforum på<br />
Af Lars B. Eriksen, Formand<br />
www.tat.dk, hvor alle kan deltage<br />
med synspunkter, meninger,<br />
forslag osv. Det vil også være på<br />
www.tat.dk, at man pr. mail kan<br />
tilmelde sig temadagen. Mere<br />
information følger ved tilmelding,<br />
ligesom der på www.tat.dk<br />
løbende vil blive annonceret nyt<br />
om temadagen, herunder program<br />
m.m.<br />
Temadagen afholdes den 15. november<br />
fra kl. 09.00 til 16.30 på<br />
FUHU, Fiolstræde, København.<br />
17
Er du klar…. til ledelse ?<br />
Anmeldelse af uddannelsesforløbet “klar til ledelse”.<br />
Hvis du stiller dig selv spørgsmålet<br />
“er du klar – til ledelse?«<br />
– hvad er svaret så? Den erfarne<br />
leder vil nok svare »naturligvis«,<br />
hvor den nye leder kunne tænkes<br />
at svare »det er jeg naturligvis«<br />
mens pågældende muligvis<br />
samtidig tænker »men ved jeg<br />
hvordan«.<br />
Personalestyrelsen har som et<br />
led i understøttelsen af statens<br />
personale- og ledelsespolitik<br />
(Gør en forskel) udviklet et uddannelseskoncept<br />
der er målrettet<br />
til nye ledere i staten. Formålet<br />
er at give nye ledere den<br />
bedst mulige start på ledergerningen,<br />
og give nogle værdifulde<br />
redskaber til at håndtere<br />
ledelse på. Der er store forventninger<br />
fra mange sider til ledernes<br />
evner, og det er ikke nok at<br />
sige ja tak til jobbet – man skal<br />
også udvikle sine ledelseskompetencer<br />
– på linie med andre<br />
faglige discipliner.<br />
Denne artikel er en anmeldelse<br />
baseret på vores deltagelse i<br />
forløbet, hvor den ene af os har<br />
gennemført forløbet, og den anden<br />
er midt i forløbet.<br />
Hele forløbet starter med et<br />
»kick-off« hvor man etablerer<br />
også mindre udviklingsgrupper<br />
bestående af ca. 6 personer,<br />
hvor man på tværs af virksomheder,<br />
faglige områder osv. sammensættes<br />
således at der skabes<br />
grundlag for en god erfaringsudveksling<br />
og efterfølgende vigtigt<br />
netværk for den nye leder.<br />
Forløbet består derefter af 3 moduler:<br />
1. Personlig ledelse<br />
2. Personaleledelse<br />
3. Strategisk ledelse<br />
I det første modul fik man i udviklingsgruppen<br />
skabt gode<br />
samarbejdsrelationer, hvor man<br />
også skulle udfylde en JTI-test,<br />
der blev behandlet indgående<br />
på modulet. At man blev testet<br />
efter denne metode giver<br />
et godt indblik i egne personlige<br />
præferencer i 4 perspektiver<br />
(stort set identisk med Meyer<br />
Brigs Type Indikator, som du måske<br />
kender). Fordelen ved denne<br />
test er dels kendskabet til dig<br />
selv, og hvordan/hvorfor du reagerer<br />
på en given måde i forhold<br />
til dine omgivelser (chefer, kollegaer,<br />
medarbejdere, private relationer<br />
osv.).<br />
Det andet modul giver som det<br />
væsentligste et 270 graders lederspejl,<br />
hvor du får kigget på<br />
egne ressourcer, kompetencer<br />
og udviklingsområder som de<br />
opfattes af andre. Spejlet udarbejdes<br />
ved at dine kollegaer i<br />
udviklingsgruppen interviewer<br />
en chef, kollega samt 3 medarbejdere<br />
ud fra 7 specifikke<br />
spørgsmål. Lederspejlet er særdeles<br />
værdifuldt idet du får stor<br />
indsigt på hvordan dine omgivelser<br />
ser på dig. Da du naturligvis<br />
også selv skal ud i marken og<br />
interviewe får du også god indsigt<br />
i andre organisationer, og<br />
de ledelsesmæssige udfordrin-<br />
ger andre (også) har.<br />
Det sidste modul fokuseres der<br />
i særdeleshed på de elementer<br />
som staten p.t. anvender til strategisk<br />
styring og ledelse. Der bliver<br />
gennemgået mål-rammestyring<br />
samt kontraktstyring. Selve<br />
modulet er godt, men de kunne<br />
have været godt med mere<br />
individuelle strategiske redskaber,<br />
idet mange nye ledere i staten<br />
allerede har godt kendskab<br />
til mål-rammestyring samt resultatkontrakter.<br />
Styrken i dette kursus er at du<br />
får lært dig selv meget bedre at<br />
kende, hvordan du virker i forhold<br />
til dine omgivelser, samt<br />
redskaber til brug for din udfyldelse<br />
af ledelsesrollen. Du får<br />
også muligheden for at skabe<br />
dig et værdifuldt netværk, som<br />
du fremover kan bruge til din ledelsesmæssige<br />
udvikling.<br />
En anden væsentlig styrke er<br />
også at der konsekvent arbejdes<br />
med reflekterende team – separat<br />
i de enkelte udviklingsgrupper.<br />
Der er tale om en refleksionsform,<br />
hvor én i gruppen<br />
præsenterer og interviewes om<br />
en selvvalgt problemstilling af<br />
gruppens egen underviser (typisk<br />
erhvervspsykolog) mens den<br />
øvrige gruppe hører på (uden at<br />
blande sig!!). Derefter reflekterer<br />
den øvrige gruppe over problemstillingen<br />
- uden at den interviewede<br />
må blande sig. Ved<br />
refleksionen skal man overholde<br />
nogle givne regler – man må<br />
18 leder i TAT
Af Henrik Leonhardt & Martin Spindler, begge ansat i Beskæftigelsesministeriets AdministrationsCenter<br />
eksempelvis ikke være konkluderende<br />
og løsningsorienteret.<br />
Seancen afsluttes med at den<br />
interviewede overfor underviseren<br />
giver tilbagemelding på<br />
hvad refleksionen har givet af<br />
ideer m.m.<br />
Et vigtigt spørgsmål er naturligvis<br />
også hvad det kræver at deltage.<br />
Der skal betales et lille deltagergebyr,<br />
hvilket er særdeles<br />
rimeligt set i lyset af omfang,<br />
indhold og undervisere.<br />
Det der efter vores mening dog<br />
kræver noget er egen tid. Hvis<br />
man skal have noget udbytte<br />
skal man investere – dvs. engagement,<br />
åbenhed samt tid. Investering<br />
og udbytte hænger uløseligt<br />
sammen.<br />
Det er vores samlede vurdering,<br />
at forløbet skal have 31⁄2<br />
»deltagerbeviser« ud af 5 mulige.<br />
Grunden til denne score er<br />
at det er et rigtigt godt forløb,<br />
hvor enkelte ting efter vores<br />
personlige holdning trækker lidt<br />
ned, og det er at Personalestyrelsen<br />
kunne udnytte det eksisterende<br />
webforum bedre, samt<br />
at modulet med strategisk ledelse<br />
ikke helt rammer forventninger<br />
og behov. Var disse ting<br />
i orden så ville karakteren nok<br />
svinge sig op på 4 – 41⁄2.<br />
Hvis du vil vide mere kan du finde<br />
yderligere oplysninger på<br />
Personalestyrelsens hjemmeside<br />
www.perst.dk. Her kan du også<br />
finde andre gode muligheder for<br />
personlig og faglig udvikling.<br />
leder i TAT<br />
Foto: Modelfoto<br />
19
20<br />
Kølet ventilation er årsag til lidelser i luftveje<br />
Canadiske forsøg med UV-sterilisering viser en effektiv nedbrydning af skadelige organismer,<br />
men i Danmark er myndighederne tavse om problemstillingen ...<br />
Det har længe været antaget, at<br />
hvis man sad for tæt på et luftkøleanlæg,<br />
kunne man få symptomer<br />
på forkølelse, som irriterede<br />
luftveje og andet. Nu er<br />
der kommet en ny canadisk undersøgelse,<br />
der har været offentliggjort<br />
i det ansete lægevidenskabelige<br />
tidsskrift The<br />
Lancet, skriver bladet Arbejdsmiljø.<br />
Det viser sig, at køleanlæg<br />
kombineret med ventilation<br />
kan sende luft forurenet med<br />
bakterier, mugsporer og lokalirriterende<br />
toksiner ud i kontor-<br />
og erhvervslokaler, og at dette<br />
i mange tilfælde har vært årsag<br />
til »forkølelsen.« Undersøgelsen<br />
påviste i et forsøg 40%<br />
flere luftvejsgener hos 771 ansatte,<br />
når en UV-sterilisering af<br />
kølet ventilationsluft blev slået<br />
fra. Allergikere og rygere var de<br />
mest udsatte.<br />
Undersøgelsen<br />
I forbindelse med undersøgelsen<br />
blev der installeret sterilisering<br />
med UV-lys inde i ventilationsanlæggene.<br />
Det medførte, at både<br />
overfladebakterier, mug mv. i<br />
ventilationsluften blev nedbrudt<br />
med en effektivitet på 99%. I<br />
forsøgsperioden på knap et år<br />
var UV-steriliseringen tændt i<br />
nogle uger ad gangen afvekslende<br />
med lige så lange perioder,<br />
hvor der var slukket, uden<br />
at de ansatte vidste noget. Via<br />
spørgeskemaundersøgelser hos<br />
de ansatte viste det sig, at der<br />
kom en 40% reduktion i klagerne<br />
over luftvejsgener, når UVanlægget<br />
var tændt.<br />
Forholdene i Danmark<br />
Kan resultatet af den canadiske<br />
undersøgelse overføres til danske<br />
forhold?<br />
Det er bemærkelsesværdigt, at<br />
herhjemme er luftkøling i nyere<br />
erhvervs- og kontorbyggeri blevet<br />
reglen snarere end undtagelsen.<br />
Mens der til midt i halvfemserne<br />
som regel blev givet afslag<br />
på byggetilladelser med køl,<br />
kom begrebet »komfortkøling«<br />
derefter ind i billedet af hensyn<br />
til de ansatte. Det er nu tilladt<br />
at installere køl, og det sker<br />
i vidt omfang – ikke mindst fordi<br />
computere og anden moderne<br />
kontorelektronik fungerer som<br />
en tændt radiator. En almindelig<br />
computer har en strømforsyning,<br />
der kan forbruge op til 300<br />
Watt, der omsættes til varme.<br />
Årsagen<br />
Problemet er kolde, fugtkondenserende<br />
indre flader, som<br />
findes i ethvert køleanlæg. De<br />
kan danne grobund for svampe<br />
og bakterier, som derefter spredes<br />
til omgivelserne. Dette er et<br />
citat fra Indeklimahåndbogen,<br />
så problemet anerkendes altså<br />
også i dansk regi. I forlængelse<br />
af dette er der givet klare<br />
anvisninger på, at anlæggene<br />
skal udformes sådan, at de let<br />
kan rengøres og anvisning på,<br />
at dette bør ske ofte. Men det<br />
er altså kun anbefalinger, selvom<br />
Indeklimahåndbogen direkte<br />
nævner risiko for en meget<br />
kuldeelskende bakterietype: Legionella.<br />
At der herhjemme ikke eksisterer<br />
lovkrav om rensningsintervaller,<br />
indebærer helt sikkert, at<br />
en ukendt del af de danske ventilationsanlæg<br />
med køl ikke er<br />
blevet renset, siden de blev installeret<br />
for op til 10 år siden.<br />
Hvis det er tilfældet, er spørgsmålet,<br />
om ikke det er nødvendigt<br />
at stramme op på de danske<br />
regler.<br />
Ministeriet siger nej<br />
Efter omtalen af sagen i bladet<br />
Arbejdsmiljø blev beskæftigelsesminister<br />
Claus Hjort Frederiksen<br />
spurgt af Bjarne Laustsen,<br />
MF fra S, om den canadiske problemstilling<br />
burde undersøges i<br />
Danmark. Det kunne for eksempel<br />
være i forhold til sygefravær<br />
og med henblik på antallet af<br />
hospitalsinfektioner.<br />
I et skriftligt svar til Bjarne Laustsen<br />
afviser Claus Hjort Frederiksen<br />
at få tingene undersøgt<br />
nærmere i Danmark. Ministerens<br />
svar var baseret på et råd<br />
fra Arbejdstilsynet og Statens<br />
Byggeforsknings Institut. Deres<br />
argument er, at den canadiske<br />
version af kølet ventilation<br />
er specielt uhygiejnisk, at den<br />
derfor ikke længere anvendes i<br />
Danmark, og at problemet derfor<br />
ikke længere eksisterer her.<br />
Der kan imidlertid rejses tvivl om<br />
ministerens beslutningsgrundlag,<br />
blandt andet fordi ethvert<br />
ventilationsanlæg med luftkøling<br />
har indre køleflader, hvor<br />
fugt fra luften let kondenserer. I<br />
kombination med snavs kan det-
ne<br />
Foto: Modelfoto<br />
te blive til arnested for bakterie-<br />
og skimmelvækst.<br />
Der er dog, som nævnt, ingen<br />
lovmæssig kontrol af, om de<br />
skjulte indre dele i ventilationsanlæg<br />
med køl i kontor- og erhvervsbygninger<br />
faktisk bliver<br />
holdt rene. Der er blot anvisninger.<br />
Ansvaret ligger hos arbejdsgiverne,<br />
og Arbejdstilsynet er<br />
kontrolmyndighed.<br />
»Ingen problemer…«<br />
For at få uddybet ministerens<br />
nej til en undersøgelse, har Arbejdsmiljø<br />
talt med Arbejdstilsynet.<br />
Af Klavs Fremm, medlem af Hovedbestyrelsen<br />
Arbejdstilsynet bygger blandt<br />
andet også sit svar på den tidligere<br />
omtalte artikel i The Lancet,<br />
og ingeniør Finn Gamel fra<br />
Arbejdstilsynet peger i ministersvaret<br />
på den generelle erfaring,<br />
som Arbejdstilsynet har med<br />
kontorhuse. »Intet i denne indsats<br />
tydede på, at nyere kontorhuse<br />
skulle have særlige problemer«<br />
hedder det i ministersvaret<br />
med Arbejdstilsynet som kilde.<br />
Helt så kategorisk var forskningschef<br />
Claus Reinhold fra<br />
Statens Byggeforsknings Institut<br />
ikke, da Arbejdsmiljø talte<br />
med ham. Han vil ikke afvise, at<br />
sundhedsproblemer som de omtalte<br />
findes i Danmark, men ud<br />
fra hans erfaring ville dette dog<br />
være i forbindelse med fejlfunktion<br />
af anlæg.<br />
Han mener ikke, at problemerne<br />
fra Canada kan overføres til<br />
danske forhold, da de canadiske<br />
anlæg har de beskrevne svagheder.<br />
Dette er imidlertid i modstrid<br />
med de fakta, der siden er<br />
indhentet om de canadiske anlæg<br />
fra den canadiske hovedforsker,<br />
professor Dick Menzies.<br />
21
22<br />
Kølet ventilation er årsag til lidelser i ...<br />
Kan gøres bedre<br />
Claus Reinhold fra SBI mener, at<br />
ministerens nej til en undersøgelse<br />
herhjemme, er et spørgsmål<br />
om at prioritere indsatsen.<br />
Han understreger således, at<br />
mange andre ting kan gå galt<br />
med ventilation, og at det sker.<br />
Årsagen er typisk slitage, dårlig<br />
inspektion og vedligehold. Derfor<br />
er han langt fra afvisende<br />
over for, at tingene kan gøres<br />
bedre i Danmark.<br />
Claus Reinhold peger på, at<br />
problemet blandt andet er,<br />
at anvisningen om, at kølede<br />
ventilationsanlæg skal være inspektions-<br />
og rengøringsvenlige,<br />
ikke altid er tilstrækkelig. Det er<br />
typisk her, der bliver skåret, når<br />
anlægsbudgetter i den 11. time<br />
skal reduceres, og så bliver ventilationsanlægget<br />
den »skrabede«<br />
model.<br />
Endelig peger Claus Reinhold<br />
på, at anlæggene burde bygges<br />
med målrettet tanke på hygiejne.<br />
Det kunne f.eks. være inspektionsluger<br />
af plexiglas, samt<br />
lys, der kan tænde inde i de kritiske<br />
dele af systemet, så det bliver<br />
let at konstatere, om der er<br />
noget galt.<br />
Mere uddannelse<br />
Problemerne bliver værre, hvis<br />
anlæggene også bliver passet<br />
af personale, der giver opgaven<br />
lav prioritet og samtidig ikke har<br />
den fornødne uddannelse og får<br />
den fornødne tid til opgaverne<br />
fra ledelsen.<br />
Foto: Arkiv<br />
Bedre uddannelse af bygningsassistenter,<br />
pedeller o.a. er vejen<br />
frem, siger Claus Reinhold og tilføjer:<br />
Vi må fremme en forståelse<br />
af, at byggebranchen har et<br />
medansvar for de ventilationshygiejniske<br />
forhold i byggeriet.<br />
At hygiejne ikke kun er noget,<br />
der hører hjemme på hospitaler,<br />
men er en del af forsvarlig<br />
drift og anlæg af ventilationssystemer.<br />
Vi har i dag gjort bygningerne<br />
så tætte, at forudsætningen<br />
for, at alt kan fungere er, at<br />
ventilationsanlæggene fungerer<br />
og hygiejnemæssigt er i top.
Formanden skriver ...<br />
Sommeren er nu ved at gå ind<br />
i sidste akt, og dermed venter<br />
en ny forestilling lige om hjørnet.<br />
På den faglige front har der<br />
været lidt stille i ferien, men de<br />
projekter, som vi har igangsat,<br />
er der blevet arbejdet med trods<br />
ferie, sol og varme.<br />
Det digitale lederakademi blev<br />
ikke til noget grundet svigtende<br />
tilskud fra EU-fonden, men idéen<br />
med en lederuddannelse på<br />
det digitale område synes rigtig<br />
og nødvendig, så vi håber stadig<br />
på, at der vil komme en uddannelse,<br />
da ledelse i fremtiden vil<br />
være præget af digitale løsninger,<br />
som kræver færdigheder og<br />
uddannelse.<br />
TAT tager en lille forsmag på<br />
emnet, idet vi den 15. november<br />
2005 afholder en temadag<br />
for lederne om digital ledelse i<br />
staten. En nærmere omtale af<br />
temadagen kan læses i bladet<br />
samt på TAT’s hjemmeside.<br />
Aftalesystemet som vi kender<br />
så godt i Danmark - også kaldet<br />
den danske model- er endnu engang<br />
sat til side for lovgivning.<br />
Familie- og forbrugerministeriet<br />
vil i efteråret fremsætte et lovforslag<br />
vedr. krav på pasning af<br />
alvorligt syge børn. Dette har<br />
været aftalestof tidligere, men<br />
vil nu blive lovgivning, idet EU<br />
ikke ser den danske organiseringsgrad<br />
som en garant for implementering<br />
af EU ordninger i<br />
Danmark. Dette vil lægge pres<br />
på de faglige organisationer,<br />
Af Lars B. Eriksen, Formand<br />
Den danske model – knald eller fald<br />
idet deres områder efterhånden<br />
udhules af lovgivning. Det<br />
er tvingende nødvendigt, at<br />
man ser på de mange faldgruber<br />
medlemmerne møder på<br />
arbejdsmarkedet, således at de<br />
faglige foreningen retter fokus<br />
på de dele, der nu er de reelle<br />
indsatsområder.<br />
Modernisering af arbejdsområder<br />
og tilpasning til nutidens<br />
krav, samt ændring af den kendte<br />
faglige organisering er absolut<br />
presserende. Vi må og skal<br />
sikre en faglig verden, der giver<br />
medlemmerne maksimal dækning<br />
og støtte i de faser, der<br />
knytter sig til arbejdsmarkedet,<br />
der mere og mere lægger beslag<br />
på vores aktive tid. Hjemmearbejde<br />
sniger også arbejdet<br />
med hjem, så evt. ledige stunder<br />
kan bruges til gavn for vores job.<br />
Der er mere og mere tale om en<br />
livsstil, med arbejdet i centrum.<br />
Denne udvikling understøtter<br />
også de krav og forventninger,<br />
der rejses fra medlemmerne.<br />
Besparelserne i den offentlige<br />
sektor er atter fremme i medierne.<br />
Finansloven skal forhandles<br />
på plads, og der er fokus på<br />
de offentlige udgifter, idet de<br />
har fået en større stigningstakst<br />
end ønsket. Grønthøstermetoden<br />
med de 2% besparelser vil<br />
pr. automatik rulle hen over styrelser<br />
og institutioner, men hvad<br />
der ellers er i vente må følges<br />
med stor interesse.<br />
At udgifterne i kommunerne<br />
og amterne har fået en kraftig<br />
vækst bør ikke få nogen indflydelse<br />
på de besparelser, der rejses<br />
overfor staten, men sådan<br />
kommer det nok ikke til at gå.<br />
Regeringens krav om en fast<br />
vækstrate i de offentlige udgifter<br />
kan blive en grim oplevelse<br />
for staten som arbejdsplads, idet<br />
man i finansministeriet har fuld<br />
kontrol med økonomien.<br />
Strukturreformen vil koste penge,<br />
om man vil det eller ej. Man<br />
kan ikke gennemføre så massiv<br />
en ændring af det decentrale<br />
styrelsesled, uden man er indstillet<br />
på at betale en øget regning i<br />
en indkørings-/etableringsfase.<br />
Vi må holde vejret og se, hvordan<br />
det hele falder ud.<br />
Der er ingen tvivl om, at finanslovsforhandlingerne<br />
ikke bliver<br />
et TAT-selvbord for den offentlige<br />
sektor.<br />
Alle ønskes en fortsat god sommer.<br />
23
24<br />
Fagbevægelsen og velfærdssamfundet – to sid<br />
Fagbevægelsen står ved en korsvej og er nødt til at vælge vej, velvidende at valget vil<br />
have konsekvenser. TAT har valgt vej, og det betyder en ny og anderledes – og forhåbentligt<br />
mere attraktiv – fagforening. Men valget har konsekvenser – en af dem kan<br />
være, at foreningen med sine forsikringsordninger er med til at forcere et todelt velfærdssamfund.<br />
Det har ikke været et nemt valg, men et bevidst.<br />
TAT er ifølge vedtægterne er en<br />
partipolitisk uafhængig organisation,<br />
men det afholder os jo<br />
ikke fra at iagttage, hvad der<br />
sker i det omgivende samfund,<br />
også på den politiske front. Den<br />
seneste valgkamp afslørede, at<br />
forholdet mellem den traditionelle<br />
fagbevægelse og Socialdemokratiet<br />
ikke er uden gnidninger.<br />
Mogens Lykketoft beskyldte<br />
fagbevægelsen for ikke at have<br />
taget sit ansvar alvorligt – og<br />
som en af grundene til, at han<br />
Foto: Arkiv<br />
ikke kom i Statsministeriet. Efterfølgeren<br />
– Helle Thorning<br />
Schmidt – er derimod blevet udråbt<br />
som fagbevægelsens kvinde<br />
og partiets »frelser«. Og sikkert<br />
er det, at hun indtil videre
er af samme sag eller… Af Lars B. Eriksen, Formand<br />
nyder støtte hos flere af de store<br />
LO-forbund.<br />
Historisk er det ikke nyt, at forholdet<br />
mellem fagbevægelse<br />
og Socialdemokratiet er præget<br />
af gnidninger. De fleste husker<br />
Thomas Nielsen og Anker Jørgensens<br />
kampe i 1970’erne. Og<br />
mange spurgte dengang, hvem<br />
bestemmer hvad? Til trods for<br />
disse gnidninger er de fleste enige<br />
om fagbevægelsens og Socialdemokratiets<br />
betydning for<br />
velfærdssamfundet. I mere end<br />
100 år har bevægelse og parti<br />
kæmpet siden om side for den<br />
menige mands velfærd.<br />
Anno 2005 er billedet ikke så entydigt.<br />
Lidt karikeret kan man sige, at<br />
den gennemsnitlige LO-familie<br />
betaler topskat, sender sine<br />
børn i privatskoler og springer<br />
ventelisterne til sygehusene over<br />
og bruger privathospitaler. De<br />
værdier – som engang – var naturlige<br />
at kæmpe for: lighed og<br />
solidaritet - har i 2005 fået nyt<br />
ansigt. I stedet er det naturligt,<br />
at fagbevægelsen som et supplement<br />
til sine kerneydelser tilbyder<br />
bl.a. sundhedsforsikringer<br />
til medlemmerne – velvidende,<br />
at dette (højst sandsynligt) betyder<br />
en devaluering af det offentlige<br />
sundhedsvæsen.<br />
Spørgsmålet er, hvorledes TAT<br />
skal forholde sig. Siden 1. april<br />
i år har vi sammen med en række<br />
andre CO II-organisationer til-<br />
budt vore medlemmer en sundhedsforsikring.<br />
Jeg skal være<br />
den første til sige, at det ikke<br />
var det nemmeste valg. På den<br />
ene side synes jeg, at ordningen<br />
er fortrinlig: Bliver du syg og<br />
skal opereres, kan dette ske inden<br />
for kort tid, og du kan komme<br />
hurtigt tilbage på arbejde.<br />
På den anden side understøtter<br />
sundhedsforsikringer de private<br />
hospitaler og er på den måde<br />
– efter min bedste overbevisning<br />
– med til at skabe et todelt<br />
sundhedsvæsen. Et for dem der<br />
er privatforsikret, og et for dem<br />
der er »forsikret« via det offentlige.<br />
Og så har jeg helt undladt<br />
en anden principiel diskussion –<br />
nemlig om man skal forsikre sig<br />
mod noget, man har betalt over<br />
skatten. Og egentlig betale to<br />
gange!<br />
At TAT har valgt at tilbyde ordningen<br />
skyldes, at jeg tror, at<br />
fagbevægelsens rolle i disse år<br />
ændres, jf. en anden artikel her<br />
i bladet. Det betyder, at TAT skal<br />
tilbyde tillægsprodukter, som<br />
gør det attraktivt at være medlem.<br />
Det er ikke tilstrækkeligt<br />
at forhandle eksempelvis løn og<br />
andre personalegoder, fordi aftaleretten<br />
om få år kan ligge hos<br />
det enkelte medlem frem for i<br />
TAT. Derfor er det også TAT’s bevidste<br />
strategi, at vi skal være attraktiv<br />
for medlemmerne – også<br />
når de nuværende kerneydelser<br />
kan forhandles af medlemmerne<br />
selv.<br />
Det betyder også, at TAT – og<br />
fagbevægelsen generelt – står<br />
ved en korsvej.<br />
Skal vi vælge den traditionelle<br />
vej baseret på, at aftaleretten<br />
forbliver i fagbevægelsen? Eller<br />
skal der satses på nye »produkter«,<br />
der ikke baserer sig på aftaleretten<br />
? TAT har valgt, og søsat<br />
en offensiv strategi.<br />
25
26<br />
Feriehus i Provence<br />
TAT’s nye forsøgsordning får et pænt skudsmål i denne anmeldelse af et<br />
tilfreds TAT-medlem<br />
Vi – dvs. far, mor og barn – var<br />
nogle af de heldige, der denne<br />
sommer fik mulighed for at afprøve<br />
et af de feriehuse, som<br />
TAT udbød som en forsøgsordning.<br />
Feriehusene ligger på<br />
pladsen Douce Quiétude ved<br />
de sammenvoksede byer Frejus/<br />
St. Raphaël cirka en times kørsel<br />
vest for Nice.<br />
Lad mig straks bryde sammen og<br />
tilstå, at det var absolut en succes.<br />
Det skal være sagt med det samme:<br />
Det er en meget stor plads<br />
med rigtig mange huse og pladser.<br />
En plads i denne størrelsesorden<br />
kræver naturligvis en vis<br />
form for organisering, og det<br />
fejlede bestemt ikke noget.<br />
Modtagelsen var sat i system. Vi<br />
blev blandt andet introduceret<br />
til »reglerne« for pladsen, bl.a.<br />
affaldssortering og kravet om at<br />
have et skilt i bilens forrude, så<br />
Fotos: Newborne Solferie A/S<br />
man kan blive genkendt ved indkørslen.<br />
For at alle kan se, hvem<br />
der hører til på pladsen, blev vi<br />
udstyret med et »armbånd«. Det<br />
faldt dog faren noget for brystet,<br />
at han i 14 dage skulle »gå<br />
og ligne sådan en på Roskilde<br />
Festivalen«.<br />
I modsætning til andre pladser,<br />
hvor vi har været i det sydlige<br />
Frankrig, er der på denne vagt<br />
ved indgangen. De skiftende<br />
vagter var meget omhyggelige<br />
med at kontrollere, at ankommende<br />
biler nu også var forsynet<br />
med skiltet i forruden.<br />
Og hvad kan man så foretage sig<br />
i det sydøstlige hjørne af Frankrig?<br />
Der er naturligvis en række<br />
byer, som er værd at besøge. En<br />
tur til Monaco er inden for rækkevidde<br />
og kan absolut anbefales.<br />
Et eller flere besøg på vingårdene<br />
i området bør bestemt<br />
heller ikke glemmes. Frejus/<br />
StRaphaël ligger ikke inden for<br />
gå-afstand af pladsen. I byen er<br />
der dog fine parkeringsmuligheder<br />
og masser af restauranter og<br />
butikker. Hvis man – på trods af<br />
sit job – skulle have for mange<br />
penge til overs, er der rig mulighed<br />
for at skaffe sig af med nogle<br />
af dem på byens kasino. Inden<br />
for rimelig køreafstand er<br />
der også Marineland (vand- og<br />
eventyrpark), tropisk fuglepark,<br />
grotter og museer.<br />
På selve pladsen er der et lille supermarked<br />
og naturligvis swimmingpool<br />
både til de små, de lidt<br />
større og de helt store. Der er<br />
motions-center, beauty-center,<br />
tennisbaner, petanque-baner,<br />
en basketball-bane og mini-golf.<br />
Sidstnævnte var dog i en lidt miserabel<br />
stand. På legepladsen er<br />
det på et skilt tydeligt angivet,<br />
at den er beregnet for de 3 til 8årige.<br />
Dette blev bekræftet af<br />
datteren på 10, som fandt den<br />
lidt for kedelig.<br />
Nu skal dette jo ikke være nogen<br />
madanmeldelse, men vi var ikke<br />
imponeret over pladsens restaurant.<br />
Menukortet – som i øvrigt<br />
var forsynet med danske »undertekster«<br />
- bar ikke præg af, at vi<br />
var i Provence. Maden var dog<br />
udmærket, men at garnituren<br />
med 8 dages mellemrum var den<br />
samme til to forskellige stykker<br />
kød, vidner ikke om den store<br />
opfindsomhed. Til gengæld benyttede<br />
vi os flittigt af dens udmærkede<br />
»ud-af-huset«-service,<br />
som blandt mange andre ting<br />
var leveringsdygtige i nogle dejlige<br />
grillstegte kyllinger.<br />
Datterens fransklærer er opvokset<br />
i området og havde på forhånd<br />
rubriceret det som »danskerhelvedet«.<br />
Og ja, der er<br />
mange danskere, men mestendels<br />
familier med børn i skolealderen.<br />
Så hvis man leder efter<br />
selskab til fester og nattesjov<br />
blandt andre danskere, så er<br />
dette nok ikke lige stedet.<br />
Efter to uger med udflugter,<br />
badning, vinsmagning, læsning,<br />
kortspil, Sudoku (prøv det!!),
Fotos: Newborne Solferie A/S<br />
mini-golf på byens udmærkede<br />
bane og mange andre ting, måtte<br />
vi jo så vende næsen hjemad.<br />
Konklusionen er, at vi har haft<br />
en dejlig ferie i et velfungerende<br />
mobilhome på en velordnet<br />
plads. Der er nogle ting, som<br />
med fordel bør ændres, hvilket<br />
kan gøres med en beskeden indsats.<br />
Andre ting, som vi måske<br />
kunne ønske anderledes, hører<br />
absolut til i småtingsafdelingen<br />
og ødelægger ikke det samlede<br />
indtryk.<br />
Tilbage står det store spørgsmål,<br />
om man nu også med god samvittighed<br />
kan tillade sig at be-<br />
Af uddannelseskonsulent Lise Stenspil, Fiskeridirektoratet<br />
nytte sig af sådan et tilbud til<br />
en særdeles fordelagtig pris, når<br />
det er ens faglige organisation,<br />
der står bag? Man kan naturligvis<br />
med god ret sige, at det er en<br />
faglig organisation uvedkommende,<br />
hvordan medlemmerne<br />
får skaffet sig et sted at være i<br />
ferien. På den anden side: Hvorfor<br />
skulle en faglig organisation<br />
ikke kunne engagere sig på dette<br />
område? Det er jo også – om<br />
end indirekte - via vores medlemskab<br />
af foreningen, at vi kan<br />
opnå andre økonomiske fordele.<br />
For de fleste af os er sommerferien<br />
jo noget, vi ser frem til,<br />
som der hvor vi kan være sam-<br />
men med familien uden stress<br />
og jag. Derfor er der vel næppe<br />
noget odiøst i, at TAT på denne<br />
måde medvirker til at give medlemmerne<br />
et attraktivt ferieophold<br />
til en særdeles fordelagtig<br />
pris. Så længe foreningen ikke<br />
bruger uforholdsmæssigt mange<br />
ressourcer på at administrere<br />
ordningen eller bringer medlemmerne<br />
ud i økonomisk uføre<br />
på grund af dette engagement,<br />
ser jeg ingen grund til, at TAT<br />
ikke skulle fortsætte projektet.<br />
27
28<br />
Tilbage til arbejdsmarkedet efter mobning<br />
Mobning har store fysiske og psykiske konsekvenser for den enkelte. Nyt projekt sætter<br />
fokus på de mobbede og hjælper dem tilbage til arbejdsmarkedet<br />
Hvorfor er det så svært for mennesker,<br />
der er blevet mobbet<br />
på deres arbejdsplads, at finde<br />
sig et nyt job, hvor de føler<br />
sig værdsat og respekteret? Det<br />
spørgsmål tages op i bladet Arbejdsmiljø<br />
på baggrund af et pilotprojekt<br />
fra Århus der viser, at<br />
mennesker med invaliderende<br />
skader efter mobning kan hjælpes<br />
tilbage til (arbejds-)livet.<br />
Det er sjældent fordi viljen<br />
mangler. Ofte er den medarbejder,<br />
der er sygemeldt eller<br />
arbejdsløs efter et forløb med<br />
mobning, så fikseret på at skaffe<br />
sig et andet job, at han eller hun<br />
næsten ikke tænker på andet.<br />
Men desværre er det ofte sådan,<br />
at hvis jobbet endelig viser<br />
sig, ender det ofte med at blive<br />
kortvarigt.<br />
Den mobningsramte kæmper<br />
ofte med så megen selvfordømmelse<br />
og er så bange for at begå<br />
fejl, at det nye job viser sig at<br />
være uoverkommeligt. På denne<br />
måde bliver udstødelsen fra arbejdsmarkedet<br />
en realitet, men<br />
kan vi som kolleger og medmennesker<br />
leve med at folk, ofte i<br />
deres mest erhvervsaktive alder,<br />
udstødes på denne måde?<br />
Svaret er naturligvis nej, og i Århus<br />
lanceres nu et projekt, der<br />
skal genopbygge mobningsramte<br />
til arbejdslivet. Projektets centrale<br />
del består af et to-årigt rehabiliteringsprogram<br />
for 15<br />
personer, der har måttet forlade<br />
arbejdsmarkedet efter et for-<br />
løb med psykiske overgreb på en<br />
tidligere arbejdsplads.<br />
Spørgsmålet i forbindelse med<br />
projektets opstart var: Lader det<br />
sig overhovedet gøre at hjælpe<br />
mennesker med alvorlige skader<br />
efter mobning tilbage på<br />
arbejdsmarkedet, og de foreløbige<br />
resultater tyder på, at det<br />
kan lade sig gøre i de fleste tilfælde.<br />
Selvværd skal genopbygges<br />
Det kræver dog et forløb, hvor<br />
den ramte person får hjælp til<br />
at finde tilbage til følelsen af at<br />
være noget værd, og det kræver<br />
medvirken af arbejdspladser,<br />
der har forståelse for den ramtes<br />
angst for igen at skulle møde arbejdslivet.<br />
Størstedelen af deltagerne på<br />
det første hold er oprindelig<br />
kontoruddannede, og arbejdsløsheden<br />
på dette område har<br />
desværre været stigende, hvilket<br />
har gjort det svært at skaffe ordinære<br />
jobs. Et par af deltagerne,<br />
der har fået meget fine anbefalinger<br />
fra de arbejdspladser,<br />
hvor de har været i arbejdsprøvning,<br />
har således ikke kunnet<br />
finde job. De offentlige arbejdspladser,<br />
hvor de har været i arbejdsprøvning,<br />
har ansættelsesstop,<br />
og projektdeltagerne har<br />
vidst, at forløbet ikke ville kunne<br />
føre til job.<br />
Mistet selvtillid og angst<br />
En af deltagerne i projektet er<br />
ellers typen, der kan holde til<br />
meget. I dag erkender hun, at<br />
hun holdt til alt for meget, da<br />
hun blev udsat for mobning på<br />
sin arbejdsplads. Hun kæmpede<br />
for at holde ud med det resultat,<br />
at hun blev langvarigt syg og<br />
derefter langvarigt ledig. I projektforløbet<br />
har hun arbejdet sig<br />
gennem de krænkende oplevelser,<br />
og hun har fået forståelse af<br />
sine egne reaktioner.<br />
Jeg har altid haft ry for at være<br />
dygtig til mit arbejde, siger hun.<br />
Derfor forstod jeg ikke, hvad der<br />
foregik omkring mig da jeg fik<br />
et job, hvor jeg ustandselig blev<br />
kritiseret. I lang tid tænkte jeg,<br />
at det var mig, der var for nærtagende.<br />
Jeg ville ikke indse, at<br />
jeg var udsat for psykisk terror,<br />
og min stædighed fik mig til at<br />
gå på arbejde dag efter dag i<br />
halvandet år.<br />
I dag ved hun, at det ikke var<br />
hende, der var noget galt med,<br />
selvom hun dengang blev ved<br />
med at tro, at det var det. Når<br />
hun fortalte sine venner om det,<br />
hun blev udsat for, gjorde de det<br />
samme som hun selv: Slog det<br />
lidt hen, som noget hun skulle<br />
prøve at se stort på. De vidste, at<br />
hun som enlig mor med to børn<br />
havde hårdt brug for lønnen.<br />
Set i bakspejlet havde det været<br />
bedre, at de havde fået mig væk<br />
derfra, men det kunne hverken<br />
de eller jeg se, før det var for<br />
sent, siger hun.
Ødelagt immunsystem<br />
Det hele endte med, at hendes<br />
læge konstaterede, at hendes<br />
immunsystem var brudt helt<br />
ned af stress, hvilket medførte<br />
sygemelding på ubestemt tid.<br />
Det turde hun ikke fortælle sin<br />
arbejdsgiver, så den rolle overtog<br />
hendes faglige organisation.<br />
Men angsten havde taget bolig i<br />
hende, så hun isolerede sig i sin<br />
lejlighed og var angst for alt: At<br />
gå på gaden, at køre i bus, at<br />
møde andre mennesker.<br />
Med bistand fra en psykolog<br />
kom hun sig så meget over den<br />
værste hudløshed, at hun begyndte<br />
at søge jobs. Det gav<br />
udelukkende afslag, især hvis<br />
hun under jobsamtalen sagde<br />
sandheden.<br />
I dag, efter to år hvor hun har<br />
arbejdet hårdt med at lære sig<br />
selv at kende og med bistand fra<br />
psykologer, har hun fået tilliden<br />
til sig selv tilbage. Hun har lært<br />
at tro på det, hun mærker, og at<br />
standse op, hvis det gamle mønster<br />
med at byde sig selv alt for<br />
meget dukker op. Det blev hun<br />
nødt til allerede i arbejdsprøvningen<br />
på det kommunale lokalcenter,<br />
hvor hun i dag har fået<br />
job. Hun bad om at starte på<br />
fuld tid, men det viste sig snart,<br />
at hun var nødt til at holde fri<br />
de dage, hvor hun gik til opfølgende<br />
samtaler hos en psykolog.<br />
Det var ikke let at få det sagt,<br />
og hun forestillede sig, at kollegerne<br />
ville opfatte hende som<br />
en, der bare ville have en fridag.<br />
Af Klavs Fremm, medlem af Hovedbestyrelsen<br />
Men hun fik det sagt og fik på<br />
den måde øvet sig i at respektere<br />
sig selv.<br />
Følelses-skader<br />
Det er psykologvirksomheden<br />
Specular, Århus, der har stået for<br />
den psykologiske rehabilitering.<br />
Deltagerne har med hjælp fra<br />
psykologerne fået kontakt til de<br />
dybe følelser og kvaliteter, som<br />
ethvert menneske besidder og<br />
som giver os en naturlig følelse<br />
af at være noget værd.<br />
Psykologernes erfaring lyder, at<br />
alvorlig mobning skader ofrenes<br />
følelsesliv og mentale verden på<br />
en måde, der vil forfølge dem,<br />
hvis de ikke får hjælp til at bearbejde<br />
det, de har været ude for.<br />
Den psykologiske genopbygning<br />
har været kombineret med kontakt<br />
til arbejdspladser, der har<br />
taget deltagerne i arbejdsprøvning,<br />
når de har været klar. Ideen<br />
har været, at lade den psykologiske<br />
støtte følge med i den<br />
første del af arbejdslivet, og at<br />
få arbejdspladserne med som<br />
aktive deltagere i rehabiliteringen.<br />
Indsatsen i fremtiden<br />
Meget tyder på, at mobning i<br />
arbejdslivet er et voksende problem<br />
i den vestlige verden, og<br />
flere lande følger de danske erfaringer<br />
med at hjælpe de hårdest<br />
ramte tilbage på arbejdsmarkedet.<br />
Psykolog Eva Gemzøe Mikkelsen<br />
har fra starten været tilknyttet<br />
projektet. Hun har specialiseret<br />
sig i mobning og dens skader<br />
på den menneskelige psyke, og<br />
hun sammenholder de 15 deltageres<br />
udvikling og livskvalitet<br />
med en kontrolgruppe af mobningsramte,<br />
der ikke har deltaget<br />
i projektet.<br />
Resultatet af denne sammenligning<br />
vil blive offentliggjort på et<br />
senere tidspunkt sammen med<br />
en beretning om psykologernes<br />
arbejde med at hjælpe deltagerne<br />
ud af de negative og selvdestruktive<br />
mønstre, der har gjort<br />
dem uarbejdsdygtige.<br />
Århus Kommune, der har været<br />
medfinansierende på projektet,<br />
følger også erfaringerne.<br />
Mobning er blevet et fænomen,<br />
som der er mere og mere fokus<br />
på, og Århus Kommune har med<br />
interesse fulgt projektet. Jeg håber<br />
dets resultater og erfaringer<br />
vil kunne bruges i den fremtidige<br />
indsats – blandt andet på<br />
sygedagpengeområdet, siger<br />
Flemming Knudsen, der er rådmand<br />
og formand for Koordinationsudvalget<br />
i Århus Kommune.<br />
29
30<br />
Læsehjørnet<br />
Brug sommerferien til kulturelle oplevelser …<br />
Sommeren er den tid på året,<br />
hvor vi ’lader op’ efter en lang<br />
vinters slid og slæb. Vi kan lade<br />
op på mange måder: ved at rejse<br />
til udlandet og se på fremmede<br />
steder; tage til stranden,<br />
dase i solen og blive solskoldet<br />
på grund af en skyfri himmel og<br />
det genspejlende hav, eller sidde<br />
under den store parasol i haven<br />
og læse bøger samtidig med, at<br />
man læsker sig med kolde drikke<br />
af forskellig art.<br />
For tre-fire somre siden tog jeg<br />
på en endagsudflugt, der gik fra<br />
Odsherred i nord, ned på Lolland<br />
og hjem igen. Min agt var<br />
at besøge Birgittinerindernes<br />
gamle klosterkirke i Maribo, den<br />
fantastisk smukke – af Den hellige<br />
Birgitta inspirerede - Mariaaltertavle<br />
i kapellet på Engestofte<br />
og måske den idylliske lilleputkøbstad<br />
Nysted ved Østersøens<br />
bred. Alt det – og meget andet<br />
- nåede jeg.<br />
På vej vest for Maribo mod Nakskov,<br />
som jeg ikke orkede at<br />
køre til, stødte jeg på navnet Pederstrup,<br />
og en lille klokke begyndte<br />
at ringe for mit indre<br />
øre: Var det ikke dér, hvor ophavsmanden<br />
til de store landboreformer<br />
i 1700-tallets anden<br />
halvdel kom fra ?<br />
Jo, det var det. Christian Ditlev<br />
Frederik Reventlow var en af<br />
mange fremsynede mænd, som<br />
Danmark har fostret gennem, tiderne.<br />
Hans slægt var omkring<br />
år 1800 en af landets allerstør-<br />
ste jordbesiddere, og han var<br />
en meget veluddannet mand,<br />
der havde øje for stort og småt.<br />
Hans karriere i statstjenesten begyndte<br />
mere eller mindre med,<br />
at han deltog i kronprins Frederiks<br />
kup i 1784 mod Ove Høegh-Guldberg,<br />
der ved paladsrevolutionen<br />
den 22. januar 1772<br />
havde afløst Johan Friedrich<br />
Struensee som geheimestatsminister.<br />
I forbindelse med kronprinsens<br />
konfirmation lykkedes<br />
det at fravriste enkedronning<br />
Juliane Marie, arveprins Frederik<br />
og Høegh-Guldberg magten<br />
ved, at man på ganske ublodig<br />
vis havde sikret sig kongens<br />
underskrift og kongens person,<br />
så det ikke lykkedes for enkedronningens<br />
»parti« at fastholde<br />
magten.<br />
C. D. F. Reventlow var en praktisk<br />
mand, ligefrem og uden nykker,<br />
og han var, som skrevet, veluddannet.<br />
Han forelagde i løbet af<br />
ganske få år en plan for stavnsbåndets<br />
løsning, der i 1788 blev<br />
underskrevet af kong Christian<br />
VII med fuld virkning fra år<br />
1800. Derved skabtes grundlaget<br />
for det kulturlandskab, som<br />
vi kender i dag med bøndergårdene<br />
spredt ud over hele landskabet,<br />
og mange af de gamle<br />
landsbyer blev ofte nedbrudt,<br />
fordi gårdene blev »flyttet ud«.<br />
Men ikke kun landbruget og<br />
bøndernes vel lå C. D. F. på sinde.<br />
Han var også skovbrugets mand.<br />
Han udarbejdede den såkaldte<br />
Fredskovsforordning af 1805,<br />
som netop i år kan fejre sit 200-<br />
års jubilæum. Det er en så banebrydende<br />
og berømmet forstmæssig<br />
forordning, at den er<br />
oversat til mange sprog. Reventlow<br />
var fuldt på det rene med,<br />
at det var nødvendigt at frede<br />
skovene, hvor bønderne havde<br />
haft brugsret til »underste station«,<br />
d.v.s. til at lade kreaturer<br />
og svin græsse på olden og til at<br />
sanke brænde til brug i landhusholdningerne<br />
o.s.v.; godsejerne<br />
havde retten til at udnytte den<br />
»øverste station«, der handlede<br />
om selve træerne og skovhugsten.<br />
Reventlow formulerede<br />
det vigtige princip, at alle arealer,<br />
der var beklædt med skov til<br />
alle tider skulle forblive skov, og<br />
dermed sikrede han, at de nye<br />
træer, der skød op i skovbunden,<br />
kunne vokse sig store, mens man<br />
fældede de træer, der var hugstmodne<br />
til brug som tømmer for<br />
skibsbygning, til huse o.s.v.<br />
C. D. F. Reventlow var statsminister<br />
i årene fra 1797-1805, og<br />
om sommeren levede han et<br />
lykkeligt, komfortabelt og veloplyst<br />
familieliv på sine godser<br />
Christianssæde og Pederstrup<br />
på Lolland, mens han passede<br />
sine embedspligter i Kongens<br />
København i efterårs- og vinterhalvåret.<br />
De arkitekturkyndige<br />
mener, at hovedbygningen på<br />
Pederstrup nok er tegnet af Reventlow<br />
selv; det er et prunkløst,<br />
klassisk hus beliggende i en stor<br />
park. I betragtning af, at hans<br />
familien var stor – han havde 12<br />
børn – kunne dette hus måske alligevel<br />
synes at være trangt nok,
men det generede ikke C. D. F.<br />
Han var en moderne far, der – i<br />
øvrigt ligesom Struensee – i nogen<br />
grad hyldede Rousseaus opdragelsesprincipper.<br />
Han legede<br />
dagligt med sine børn og tog sig<br />
i det hele taget godt af sin store<br />
familie. Han var ikke til pomp og<br />
pragt så rokoko- og oplysningstiden<br />
var for ham en lykkens tid,<br />
der passede til hans sind og opfattelse.<br />
C. D. F. Reventlow døde<br />
af vattersot i benene 1827.<br />
C. D. F. Reventlow var – sammen<br />
med sin bror Johan Ludvig - også<br />
en af »bagmændene« i den store<br />
skolereform i 1814, der danner<br />
grundlaget for vore dages<br />
folkeskole. Hans virke og deltagelse<br />
i datidens samfundsliv forgrener<br />
sig således i mange retninger.<br />
I 1919 gennemførte Rigsdagen<br />
den såkaldte lensafløsningslov,<br />
hvorved alle lensgrevskaber,<br />
grevskaber, baronier og stamhuse<br />
kunne overgå til fri ejendom.<br />
Efter de gamle regler var<br />
det kun den ældste søn, der kunne<br />
videreføre »lenet« og overtage<br />
godset. Pigerne talte ligesom<br />
ikke i denne sammenhæng. Når<br />
lenet var »afløst« kunne ethvert<br />
barn i slægten arve det. Loven<br />
pålagde godsejerne at udrede<br />
store beløb til statskassen, fordi<br />
man faktisk »købte« sine godser<br />
af staten, som man i tidligere tid<br />
havde fået i forlening af kongemagten.<br />
Det betød et stort<br />
økonomisk dræn i herregårdenes<br />
kapital, og mange godser<br />
nærmede sig fallittens rand, og<br />
nogle bukkede under. Familien<br />
Reventlow valgte i stedet for at<br />
ødelægge økonomien for alle<br />
Af sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard<br />
godserne i familiens eje at samle<br />
sig om besiddelsen Brahetrolleborg<br />
(det middelalderlige Holme<br />
Kloster) ved Fåborg, hvorfor<br />
man afhændede godserne Christianssæde<br />
og Pederstrup, der<br />
i øvrigt ikke ligger særlig langt<br />
fra hinanden.<br />
I 1930’erne fremkom der idéer<br />
om at skabe et museum for<br />
C. D. F. Reventlow på Pederstrup.<br />
Idéen blev bakket op fra<br />
mange sider, bl.a. Carlsbergfondet,<br />
og et museum blev etableret<br />
med stor hjælp fra familien,<br />
der skænkede meget indbo, malerier<br />
og genstande. Samtidig<br />
gennemførte man en ombygning<br />
af hovedbygningen, hvorved<br />
den førtes tilbage til sin oprindelige<br />
skikkelse. Det lykkedes<br />
at skabe et hus – og et museum<br />
– der må anses for at være enestående<br />
i Danmark. Når du besøger<br />
Pederstrup får du faktisk et<br />
indtryk af et rigtigt hjem, hvor<br />
livet blev levet i både gode og<br />
dårlige tider. Der er mange rekvisitter,<br />
som Reventlow brugte<br />
i sit daglige arbejde: transportabel<br />
skrivepult, redskaber til brug<br />
for opmåling af mark og skov og<br />
meget andet. Det er virkelig en<br />
perle af et museum, som jeg vil<br />
opfordre alle til at besøge.<br />
Netop i denne sommer har Reventlow-museet<br />
på Pederstrup<br />
arrangeret en særudstilling om<br />
Skovforordningen af 1805 og<br />
skoven i Danmark. Pederstrupmuseet<br />
er åbent indtil 2. oktober<br />
alle dage, undtagen mandag.<br />
Vil man fordybe sig lidt i litteraturen<br />
kan jeg henvise til nyligt<br />
afdøde Claus Bjørns meget gedigne<br />
biografi om Reventlow med<br />
titlen “Den gode Sag. En biografi<br />
om Christian Ditlev Frederik<br />
Reventlow« (1992). Reventlows<br />
betænkning om skovvæsenet resulterede<br />
efter knap en måneds<br />
mundtlig votering i Danske Kancelli<br />
i en kongelige forordning af<br />
27. <strong>september</strong> 1805 om »Skovenes<br />
udskiftning, vedligeholdelse<br />
og fredning i Kongeriget Danmark«<br />
er udgivet, ligesom hans<br />
betragtninger om reform af skolevæsenet.<br />
Jeg vil til slut blot<br />
nævne, at jeg for et par år siden<br />
bogstavelig talt faldt over et katalog<br />
over samlingen på Pederstrup,<br />
der beskriver inventarets,<br />
malerierne og genstandenes historie<br />
og oprindelse.<br />
Og til sidst: Da jeg tog turen til<br />
Pederstrup og kom i tanke om<br />
Reventlows virke som statsministerier<br />
tænke jeg på, hvilke<br />
transportproblemer man havde i<br />
slutningen af det 18. og begyndelsen<br />
af det 19. århundrede. At<br />
være godsejer var én ting, men<br />
samtidig at bestride hvervet som<br />
minister i Hans Majestæts regering<br />
en ganske anden – og så<br />
endda samtidig! Rejseruten og<br />
tiden fra Pederstrup på Lolland<br />
til Kongens København var lang<br />
og besværlig. Først med vogn<br />
fra Pederstrup til Guldborg, hvor<br />
man blev færget over, så med<br />
en anden vogn videre nordpå til<br />
København. Alt i alt formentlig<br />
en rejse af 2-3 dages varighed;<br />
måske var det hurtigere at gå<br />
om bord i et skib og tage sørejsen<br />
gennem Guldborgsund og<br />
op gennem Køge Bugt. Tænk på<br />
det, næste gang I tager en tur i<br />
svedekassen rundt på de danske<br />
landeveje!<br />
31
32<br />
Sundhedsfremme – den nye trend<br />
I takt med, at flere og flere virksomheder går ind for sundhedsfremme, bl.a. for at<br />
nedbringe sygefraværet, øges også antallet af tilbud til medarbejderne. Men er det<br />
en opgave for arbejdsgiveren at tilbyde akupunktur, vitaminer og mineraler o.a.?<br />
For 10 år siden forsøgte fysioterapeut<br />
Lisbeth Friis at opbygge<br />
en virksomhed, der med speciale<br />
i arbejdsmiljø skulle give gladere<br />
og sundere medarbejdere, men<br />
det havde dengang ingen interesse<br />
for virksomhederne. I 2001<br />
prøvede hun så igen, fortæller<br />
hun til bladet Arbejdsmiljø, og<br />
nu har hun og hendes virksomhed<br />
FysioPlan tre ansatte medarbejdere<br />
og rygende travlt.<br />
Vi forsøger at forebygge frem<br />
for at helbrede, siger hun. I årevis<br />
har man først taget hånd om<br />
problemerne, når det var gået<br />
galt. Man har snakket forebyggelse<br />
og fokuseret på sikkerhed,<br />
men man har ikke taget hånd<br />
om kroppen.<br />
Alle detaljer med<br />
FysioPlan går grundigt til værks.<br />
Man overvåger den enkelte<br />
medarbejders funktioner, og<br />
hvis der meldes om skader eller<br />
smerter, undersøges årsagen.<br />
De typiske skader rammer ryg,<br />
skuldre, nakke og arme, og målet<br />
er at få undersøgt, hvad der<br />
kan ændres – helt ned i den enkelte<br />
bevægelse – for at afhjælpe<br />
medarbejderens problemer.<br />
Vi lytter til medarbejderen, siger<br />
Lisbeth Friis, vi laver en helbredsundersøgelse<br />
og følger med<br />
medarbejderen for at se, hvilke<br />
arbejdsbevægelser der udføres.<br />
Det er ikke akademisk, men<br />
tværtimod helt jordnært, fortsætter<br />
hun, der mærker en<br />
stadigt stigende interesse fra<br />
virksomhederne for, at de ergonomiske<br />
forhold er i orden.<br />
Fysioterapi, akupunktur og NLPcoaching<br />
er nogle af de ting, der<br />
tilbydes kunderne på baggrund<br />
af en arbejdspladsvurdering og<br />
en sundhedsprofil, hvor man<br />
spørger ind til spisevaner, motionsvaner,<br />
søvnrytme, undersøger<br />
kroppens ledfunktioner og<br />
måler blodtryk.<br />
Men vi er samtidig nødt til at<br />
se på økonomien, for at vi kan<br />
komme ind på en virksomhed,<br />
siger hun. Det skal kunne ses på<br />
bundlinien, at medarbejderne<br />
bliver mere tilfredse, har større<br />
arbejdsglæde og mindre sygefravær,<br />
tilføjer Lisbeth Friis.<br />
Vitaminer og mineraler<br />
På baggrund af sundhedsprofilen<br />
tilbyder FysioPlan at se på,<br />
om medarbejderen mangler vitaminer<br />
og mineraler. Det gør vi<br />
for at se på det hele menneske,<br />
siger Lisbeth Friis. Er der et sted<br />
i kroppen, der er skadet, så ved<br />
man, at man heler hurtigere,<br />
hvis kroppen får tilført vitaminer<br />
og mineraler. Det er jo meget få<br />
af os, der spiser 600 gram frugt<br />
eller grønt hver dag, sådan som<br />
vi bør, og derfor foreslår Fysio-<br />
Plan, hvilke vitaminer eller mineraler<br />
man kan tage. Man kan<br />
købe selv, eller man kan få gode<br />
råd, og det er folk positive over<br />
for, for markedet er så kæmpestort,<br />
at det er svært at vælge.<br />
Hun understreger, at FysioPlans<br />
medarbejdere er uddannet til at<br />
rådgive på området.<br />
En ny trend<br />
Lisbeth Friis er ikke i tvivl om, at<br />
flere arbejdspladser i fremtiden<br />
vil tilbyde deres medarbejdere<br />
noget lignende. I dag tilbyder<br />
mange virksomheder rask væk<br />
deres medarbejdere influenzavaccine,<br />
men vi vil hellere forebygge,<br />
at man overhovedet bliver<br />
angrebet, og det gør man<br />
ved at være sund og spise rigtigt,<br />
siger hun.<br />
Lisbeth Friis ser det ikke som et<br />
problem, at man i højere grad<br />
end tidligere sætter lup på medarbejdernes<br />
helbred. Jeg ser sådan<br />
på det, siger hun, at hvis<br />
man vil beholde sit job, er det<br />
en god ide at holde sig sund og<br />
rørig. Samfundet kan ikke tage<br />
hånd om det hele, og der er<br />
grænser for, hvor langt en virksomhed<br />
vil gå. Man skal jo ikke<br />
bare gøre det for virksomhedens<br />
skyld, men se på, hvad der skal<br />
til for at man er frisk til at gå på<br />
arbejde. Det handler jo også om,<br />
at medarbejderne møder udhvilede<br />
frem, så man undgår arbejdsskader<br />
og –ulykker.<br />
Post Danmark<br />
I Post Danmarks brevsorteringsanlæg<br />
ved Erritsø sorteres daglig<br />
en million breve. En stor del af<br />
dem håndteres maskinelt, men<br />
alligevel er den fysiske belastning<br />
for de ca. 500 ansatte stor.<br />
Der har gennem flere år været
tilknyttet en fysioterapeut, som<br />
medarbejderne kunne benytte,<br />
men siden 2004 har FysioPlan<br />
varetaget denne funktion. Det<br />
nye er, siger udviklingskonsulent<br />
Jane Lilleholt fra Post Danmark,<br />
at Lisbeth Friis går med ud i produktionen<br />
for at se på arbejdsstillingerne,<br />
der hvor medarbejderne<br />
får skaderne.<br />
Egen klinik<br />
Lisbeth Friis er på virksomheden<br />
2 dage om ugen, og så kan medarbejderne<br />
booke tid på hendes<br />
»klinik,« der er indrettet i et centralt<br />
lokale med briks og alle de<br />
remedier, der skal bruges i behandlingen,<br />
der dog foregår i de<br />
ansattes fritid. Her tager Lisbeth<br />
Friis sig af ømme skuldre, nakkesmerter<br />
og rygproblemer.<br />
Det er et godt tilbud til medarbejderne,<br />
siger hun, og vi tror,<br />
det hjælper på trivslen, og i et<br />
vist omfang også nedbringer sygefraværet.<br />
Hvis en medarbejder<br />
f.eks. falder ned af en trappe<br />
eller træder forkert, kan man<br />
få behandling med det samme,<br />
og det meldes tilbage til Post<br />
Danmark hvor skaden rammer,<br />
så det kan tages med i planlægningen<br />
af arbejdet.<br />
Yderligere tiltag<br />
FysioPlan bistår med fysioterapi<br />
og akupunktur på postcentret,<br />
men det er kun et af de elementer,<br />
der skal gøre Sydjyllands<br />
Postcenter til en endnu bedre arbejdsplads,<br />
siger Jane Lilleholt.<br />
Vi er samtidig ved at indgå samarbejde<br />
med Medicinsk Testcenter<br />
i Århus, og det indebærer, at<br />
Af Klavs Fremm, medlem af Hovedbestyrelsen<br />
Foto: Modelfoto<br />
medarbejderne hurtigere kan<br />
komme under professionel behandling.<br />
Der fokuseres også<br />
mere og mere på sundhedsfremmende<br />
aktiviteter, og det får<br />
alle medarbejdere snart at mærke.<br />
Vi venter på, at Post Danmark<br />
centralt kommer med en<br />
sundhedspakke, siger Jane Lilleholt.<br />
Den kommer til at indeholde<br />
en del af de elementer, vi har<br />
i forvejen, men også tilbud om<br />
frugt og aktiviteter som gym-<br />
nastik eller bevægelse. Snart vil<br />
Post Danmarks centre i Herning<br />
og Odense blive nedlagt, og så<br />
skal centret i Erritsøe være gearet<br />
til dagligt at behandle 2 millioner<br />
breve. Det forudsætter<br />
nogle medarbejdere, som trives<br />
og er glade for deres arbejdsplads,<br />
og vi vil gøre vores til, at<br />
den forudsætning er på plads,<br />
fastslår Jane Lilleholt.<br />
33
34<br />
Færre arbejdsulykker, men flere psykiske lidel<br />
En ny rapport, der refereres i<br />
bladet Arbejdsmiljø, viser hvordan<br />
det går med udviklingen i<br />
arbejdsmiljøet inden for de syv<br />
visioner for rent arbejdsmiljø år<br />
2005.<br />
De syv visioner er:<br />
• Dødsulykker og andre alvorlige<br />
ulykker indtruffet under<br />
arbejdets udførelse<br />
• Arbejdsbetinget udsættelse<br />
for kræftfremkaldende kemiske<br />
stoffer og arbejdsbetingede<br />
hjerneskader som følge<br />
af organiske opløsningsmidler<br />
eller tungmetaller<br />
• Skader hos børn og unge som<br />
følge af arbejdsmiljøforhold<br />
• Skader som følge af tunge<br />
løft eller ensidigt gentaget<br />
arbejde<br />
• Helbredsskader som følge af<br />
psykosociale risikofaktorer i<br />
arbejdet<br />
• Sygdomme eller alvorlige gener<br />
på grund af dårligt indeklima<br />
på arbejdspladsen<br />
• Høreskader som følge af støj<br />
på arbejdspladsen.<br />
Arbejdstilsynet i sparring med et<br />
permanent overvågningsudvalg<br />
beskriver udviklingen gennem<br />
tre søjler, der består af oplysninger<br />
om henholdsvis påvirkninger<br />
og helbredsforhold i arbejdsmiljøet,<br />
virksomhedernes forebyggende<br />
arbejdsmiljøaktiviteter<br />
og de professionelle arbejdsmiljøaktørers<br />
aktiviteter.<br />
Overordnet viser rapporten, at<br />
Foto: Arkiv<br />
antallet af anmeldte arbejdsulykker<br />
er det laveste i 10 år.<br />
Men, og der er et stort men: Andelen<br />
af arbejdsulykker, der karakteriseres<br />
som alvorlige uden<br />
at have været dødsulykker, er<br />
det højeste siden 1993. Det kan<br />
dog i nogen grad skyldes en tendens<br />
til ikke at anmelde mindre<br />
alvorlige ulykker. Tager man den<br />
foreløbige opgørelse af arbejdsulykker,<br />
der er anmeldt til Arbejdstilsynet<br />
i 2003 og korrigerer<br />
for en anslået underrapportering<br />
på ca. 55%, så svarer det<br />
til, at der i alt skulle have været<br />
86.500 anmeldelsespligtige ulykker,<br />
svarende til 390 pr. arbejdsdag.<br />
Af de anmeldte ulykker karakteriseres<br />
4.569 som alvorlige,<br />
mens 51 er dødsulykker.<br />
Dermed er antallet af dødsulykker<br />
for tredje år i træk under<br />
60.<br />
Vurderingen i overvågningsgruppen<br />
er, at selvom tallene<br />
viser et fald i antallet af<br />
arbejdsulykker, berører arbejdsulykkerne<br />
hvert år et stort antal<br />
mennesker. Målet er at fore-
ser<br />
bygge ulykkerne på en sådan<br />
måde, at der skabes vedvarende<br />
ændringer i holdningerne både<br />
blandt arbejdsgivere og arbejdstagere.<br />
Kræftstoffer<br />
Det er vanskeligt at overvåge<br />
udviklingen for kræft og hjerneskader,<br />
fordi der mangler pålidelige<br />
oplysninger om udsættelsen<br />
for de skadelige faktorer,<br />
og fordi disse sygdomme udvikles<br />
langsomt, så det er umuligt<br />
at henføre sygdommene til den<br />
aktuelle arbejdssituation.<br />
Arbejdstilsynet må derfor basere<br />
overvågningen på oplysninger<br />
fra Produktregisteret om<br />
årligt forbrug, og disse oplysninger<br />
opdateres kun hvert andet<br />
år. Desuden er stoffer som<br />
dannes ved arbejdsprocesser,<br />
f.eks. svejserøg, ikke med i disse<br />
oplysninger. Imidlertid viser<br />
de seneste tre udtræk fra 1999,<br />
2001 og 2003, at det samlede<br />
erhvervsmæssige forbrug af de<br />
23 såkaldte markørstoffer svinger<br />
fra henholdsvis 35.000 tons<br />
til 22.000 tons og igen til 32.000<br />
tons, hvoraf formaldehyd er<br />
langt den mest dominerende<br />
enkeltfaktor.<br />
Ungegruppen<br />
Unge under 18 år udgør en særlig<br />
risikogruppe. Her ses et markant<br />
fald i antallet af arbejdsulykker<br />
i perioden 1993-2003.<br />
Faldet gælder dog ikke de alvorlige<br />
arbejdsulykker, som der<br />
i 2003 blev anmeldt 72 af. En<br />
gang om året i de sidste fire år<br />
er der anmeldt en dødsulykke i<br />
denne aldersgruppe.<br />
Af Klavs Fremm, medlem af Hovedbestyrelsen<br />
Arbejdstilsynet kender ikke udviklingen<br />
i omfanget af unge,<br />
der har fritidsjob og kan derfor<br />
heller ikke vurdere, om faldet i<br />
antallet af arbejdsulykker og arbejdsbetingede<br />
lidelser er udtryk<br />
for bedre arbejdsmiljø eller<br />
færre unge på job. Arbejdsulykkerne<br />
såvel som de ganske få<br />
anmeldte arbejdsbetingede lidelser<br />
forekommer især inden<br />
for brancherne supermarked og<br />
varehuse fulgt af hotel og restauration,<br />
hvilket også er de<br />
områder, hvor unge typisk har<br />
fritidsjob.<br />
I gruppen 18-24årige er der sket<br />
et fald i antallet af arbejdsulykker<br />
på ca. en tredjedel i forhold<br />
til 1995. I 2003 blev der anmeldt<br />
4.612 arbejdsulykker, og ca. 10%<br />
var alvorlige. Arbejdstilsynet<br />
konstaterede under den første<br />
undersøgelse af virksomhedernes<br />
forebyggende arbejde, at<br />
mange virksomheder i sikkerhedsarbejdet<br />
ikke behandler de<br />
18-24årige særskilt, og at der<br />
i mange tilfælde ikke gives instruktion<br />
om sikkerhed.<br />
Tunge løft og ega<br />
Antallet af skader på grund<br />
af tunge løft er halveret siden<br />
1993. Antallet af skader som følge<br />
af ensidigt gentaget arbejde<br />
er konstant og udgør ca. en fjerdedel<br />
af samtlige anmeldte tilfælde<br />
af arbejdsrelateret sygdom<br />
eller symptomer. Igen er<br />
det dog ikke sikkert, at alle anmeldelserne<br />
repræsenterer skader,<br />
der skyldes det aktuelle arbejdsforhold.<br />
Psykiske lidelser<br />
Antallet af anmeldelser af psykiske<br />
lidelser er steget meget. Der<br />
er næppe tvivl om, at der har<br />
været og fortsat er en markant<br />
underrapportering på området,<br />
fordi folk er tilbageholdende<br />
med at anmelde skaderne, og<br />
lægerne savner erfaring. Tre ud<br />
af fire anmeldelser foretages af<br />
kvinder.<br />
I 2003 blev der anmeldt ca. syv<br />
nye tilfælde hver arbejdsdag. På<br />
virksomhedsplan er der behov<br />
for mere viden, forståelse og<br />
handling omkring, hvordan de<br />
psykosociale faktorer spiller ind,<br />
og hvordan et godt og sundt arbejdsmiljø<br />
kan etableres og vedligeholdes.<br />
Høreskader<br />
Militær og politi tegner sig for<br />
flest anmeldte høreskader efterfulgt<br />
af jern- og metalvareindustri.<br />
På grund af den lange udviklingstid<br />
kan der være tale om<br />
gamle arbejdsskader. I 2003 blev<br />
der anmeldt 1.428 tilfælde af arbejdsbetinget<br />
høreskade til Arbejdstilsynet,<br />
hvilket er en halvering<br />
siden 1996. Her spiller det<br />
ind, at et EU-direktiv fra 2002<br />
har fastsat en grænseværdi på<br />
85 decibel på arbejdspladsen.<br />
Overskrides denne værdi, medfører<br />
det krav om særlige foranstaltninger<br />
som en tids- og<br />
handlingsplan for, hvad man vil<br />
gøre, for at nedbringe støjniveauet.<br />
Rapporten i sin helhed kan læses<br />
på www.arbejdsmiljo.dk<br />
35
Afsender:<br />
TAT<br />
Niels Hemmingsens Gade 10 4.<br />
1153 København K<br />
Webnyt<br />
Når du er en af de flittige brugere af hjemmesiden –<br />
som jo nu kan nås via adressen www.tat.dk - har du nok<br />
bemærket, at der under menuen Rådgivning kan findes<br />
svar på en række af de spørgsmål, der oftest stilles til sekretariatet.<br />
Klik på spørgsmålene – og læs svarene. Efterhånden<br />
vil der komme flere spørgsmål og svar til.<br />
Siden juninummeret af TAT’en har man kunnet deltage i<br />
en afstemning om der er gennemført en ledervurdering<br />
på din arbejdsplads. 184 nåede at give sit besyv med, og<br />
76% gav svaret Ja, mens kun 24% svarede nej. Selv om<br />
det ikke er mange – og kun cirka halvdelen af det potentielle<br />
antal medlemmer, der befinder sig i ledergrupperne<br />
– der har svaret, giver det indtryk af, at ledervurdering<br />
er ved at være alment udbredt på de statslige<br />
arbejdspladser.<br />
(Returneres ved varig adresseændring)<br />
Magasinpost ’’B’’<br />
ID nr.: 05 019<br />
Af sekretariatsleder Hans-Jørgen Møllegaard<br />
I skrivende stund kan man give en melding om, hvorvidt<br />
de strukturelle ændringer har påvirket arbejdsmiljøet<br />
på arbejdspladserne. Selvom afstemningen endnu ikke<br />
er afsluttet så viser resultatet ikke uventet, at forandringer<br />
i stort tal skaber utryghed og påvirker arbejdsmiljøet,<br />
formentlig mest belastende, hvis man ikke kender<br />
baggrunden for ændringerne. Men de kommende<br />
måneder vil være belastende for mange medarbejdere<br />
i (amt)kommuner og staten i forbindelse med gennemførelse<br />
af »kommunalreformen« og de deraf afledte<br />
strukturelle ændringer.<br />
Udgiver: Foreningen af tekniske og administrative tjenestemænd. Redaktion: Hans-Jørgen Møllegaard: hjm-tat@coii.dk, Richard Hanlov (ansv.):<br />
rmh@fin.dk. Tilknyttet Medienetværket i FTF. Grafisk tilrettelægning: TargAd, www.targad.dk. Tryk: Illu-Print aps. Eftertryk tilladt med kilde-<br />
angivelse. Ved navngivne artikler skal indhentes tilladelse fra forfatteren. Meninger og synspunkter, der fremsættes i TAT’en, behøver ikke at<br />
give udtryk for redaktionens eller hovedbestyrelsens opfattelse. Deadline: 1. februar, 1. maj, 1. august og 1. november. ISSN 1600-1907