Kun 63 hektar med økologiske jordbær i Danmark - Gartneribladene
Kun 63 hektar med økologiske jordbær i Danmark - Gartneribladene
Kun 63 hektar med økologiske jordbær i Danmark - Gartneribladene
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NR. 7/8. JULI/AUGUST 2009<br />
<strong>Kun</strong> <strong>63</strong> <strong>hektar</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>økologiske</strong><br />
<strong>jordbær</strong> i <strong>Danmark</strong><br />
LÆS OM: FEROMONFORVIRRING MOD ÆBLEVIKLERE • OPBEVARING AF JORDSKOKKER
Næste<br />
Sæson<br />
starter<br />
nu!<br />
Tænk Salat<br />
FRILLICE, FRILLET<br />
LOLLA BIONDA: FREEDOM, CASAVERDE<br />
LOLLA ROSSA: BRASSERO, IRIDE, XENON<br />
GRØN EGEBLAD: FREEDOM, FREELANCE,<br />
TUTTIFREE, TOPFREE<br />
RØD EGEBLAD: VULSINI, VESUVE, STROMBOLI<br />
BATAVIA: ESTAC, LYRA, DELICE, COMPLICE<br />
Ring til Ivan<br />
Salat frø<br />
+45 - 47 50 34 58<br />
Postboks 22, 1600 AA Enkhuizen, The Netherlands<br />
Kontakt din lokale forhandler for mere information,<br />
eller Ivan Brendstrup,<br />
Tlf +45 - 47 50 34 58, eller Fax +45 - 47 50 35 58<br />
310<br />
Ivan<br />
INDHOLD<br />
FRUGT OG BÆR<br />
312 Jordbærdyrkning i Huelva<br />
314 Økologiske <strong>jordbær</strong> fra Duborg<br />
317 Jordbærpris til Lina Rafn<br />
318 Feromonforvirring mod æbleviklere<br />
320 Få flere blomsterknopper i æbler<br />
322 Kvalitet er nøgleordet i New Zealand<br />
325 Tunnelsprøjten gør arbejdet lettere<br />
326 Større Opal blommer på Julior<br />
326 International solbærkonference på Fyn<br />
GRØNSAGER<br />
330 Afprøvning af sommerærter<br />
332 Opbevaring af jordskokker<br />
335 Fuldautomatisk kølafpudser<br />
336 Grønsager i <strong>økologiske</strong> sædskifter<br />
339 Kålklubben på tur til Norge<br />
340 Dragefugleskræmsel<br />
341 Grøntskuet<br />
BÅDE OG...<br />
342 Værditilvækst <strong>med</strong> nye pakkemetoder<br />
344 Nyheder fra HorTeaM-Expo<br />
347 Konsulenterne henter viden i udlandet<br />
349 Frugtformidlingen belønnes <strong>med</strong> pris<br />
350 Gratis skolefrugt i 2012<br />
351 Tilskudsmuligheder<br />
351 Vejret i maj<br />
NR. 7/8. JULI/AUGUST 2009<br />
<strong>Kun</strong> <strong>63</strong> <strong>hektar</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>økologiske</strong><br />
<strong>jordbær</strong> i <strong>Danmark</strong><br />
LÆS OM: FEROMONFORVIRRING MOD ÆBLEVIKLERE • OPBEVARING AF JORDSKOKKER<br />
8. ÅRGANG<br />
JULI/AUGUST 2009<br />
NR. 7/8<br />
Silvia fra Rumænien plukker<br />
<strong>økologiske</strong> <strong>jordbær</strong> hos<br />
Grete og Peter Schmidt,<br />
Duborg Jordbær ved Tinglev.<br />
Læs artikel side 314.<br />
Foto: Annemarie Bisgaard.
314<br />
Jordbæravler Peter<br />
Schmidt i Duborg ved<br />
Tinglev sælger hvert år<br />
25-30 ton <strong>økologiske</strong><br />
<strong>jordbær</strong> direkte til<br />
Coop.<br />
330<br />
I sortsforsøg <strong>med</strong> sommerærter<br />
gav sorterne<br />
EX 0789, Cabaret og<br />
Utrillo de højeste udbytter<br />
og var også de<br />
hurtigste at plukke.<br />
Sammenlagt klarede<br />
EX 0789 sig bedst -<br />
både i 2007 og 2008.<br />
336<br />
På Årslev sammenligner<br />
man konventionel<br />
og økologisk grønsagsdyrkning<br />
for at dokumentere,<br />
om der er forskelle<br />
i produktkvalitet<br />
og miljøpåvirkning.<br />
344<br />
Der var mange interessante<br />
nyheder på<br />
maskinudstillingen<br />
HorTeaM-Expo.<br />
Vi ser specielt på<br />
sprøjteteknikken.<br />
Frugt & Grønt<br />
Erhvervsbladet for frugt-, bær- og<br />
grønsagsavlere.<br />
Udgiver: GartneriRådgivningen, der er en del af<br />
Dansk Landbrugsrådgivning, Landscentret,<br />
Udkærsvej 15, Skejby, 8200 Århus N,<br />
www.gartneriraadgivningen.dk.<br />
Artikler: Artikler i Frugt & Grønt dækker<br />
ikke nødvendigvis synspunkter i Brancheudvalget<br />
for Frugt & Grønt.<br />
Redaktion: Ansvarshavende redaktør:<br />
Annemarie Bisgaard, Toftlundvej 7B, 7430 Ikast,<br />
tlf +45 97 14 04 04, fax +45 97 14 04 00,<br />
amb@landscentret.dk.<br />
Fagredaktør (grønsager), Stig F. Nielsen,<br />
Udkærsvej 15, 8200 Århus N, tlf +45 87 40 54 48,<br />
fax +45 87 40 50 87, sfn@landscentret.dk.<br />
Annoncer: Annoncekonsulent Solveig Sjørring.<br />
Hvidkærvej 29, 5250 Odense SV.<br />
Telefon +45 87 40 66 07, Telefax +45 66 17 17 15.<br />
Mail: sls@landscentret.dk.<br />
Frist for indlevering af annoncer er<br />
den 10. i måneden før udgivelse.<br />
Abonnement: Kontakt Anne Lise Mikkelsen,<br />
tlf. 87 40 66 32<br />
Indland: 680 kr. + porto (165 kr.) + moms.<br />
Udland: 680 kr. + porto (260 kr.).<br />
Unge under udd.: 345 kr. + porto (165 kr.) + moms.<br />
Layout og tryk: Mark & Storm Grafisk<br />
Oplag 1.425. Eftertryk er kun tilladt efter aftale.<br />
Bladet er afleveret til postvæsenet den 26/06/09.<br />
ISSN 1601-6114<br />
LEDER<br />
Netværk der virker<br />
International orientering er til stadighed et<br />
fokusområde for GartneriRådgivningen. Effektiv<br />
formidling af nyheder om trends og viden<br />
fra internationale netværk er afgørende<br />
for erhvervets konkurrenceevne.<br />
Forudsætningerne for, at rådgivningen kan leve op til målsætningen<br />
om en international videnoverførsel, er en målrettet kompetenceudvikling<br />
af konsulenterne. Denne opnås blandt andet gennem<br />
studierejser, hvor der dannes informationsnetværk vedrørende<br />
dyrknings- og markedsmæssige tiltag. Også i 2009 står dette<br />
højt på dagsordenen <strong>med</strong> deltagelse i internationale konferencer,<br />
messer og besøg hos avlere og konsulenter i udlandet (læs mere<br />
på side 347).<br />
Internationalisering går faktisk som en rød tråd gennem mange<br />
aktiviteter i rådgivningen. Således også i arbejdet <strong>med</strong> erfagrupperne,<br />
hvor forskere og eksperter fra udlandet deltager. De tages<br />
<strong>med</strong> ud i virksomhederne for at bidrage <strong>med</strong> deres speciale og<br />
komme <strong>med</strong> vurderinger af vores måde at gøre tingene på.<br />
Vi har efterhånden opbygget et finmasket net af erfagrupper ud<br />
over det ganske land indenfor for et hav af kulturer. Igen i år har vi<br />
mere end 25 grupper, som mødes tre til fem gange i løbet af året.<br />
Rådgivning i erfagrupper er et godt supplement til den individuelle<br />
rådgivning, hvor konsulenten går i dybden på den enkelte bedrift.<br />
Med den faglige konsulent som tovholder skabes en udveksling<br />
af viden på basis af de aktuelle problemer her og nu. I en åben<br />
debat kan gode og måske især dårlige erfaringer være guld værd. I<br />
erfagruppen samles meget af den eksisterende viden på området<br />
fra både det praktiske og teoretiske område.<br />
I de store virksomheder er der et øget behov for sparring om mere<br />
organisatoriske, strategiske og personalemæssige spørgsmål.<br />
Det er ikke afgørende, om man producerer agurker, blomster, salat<br />
eller solbær. Her arbejder vi <strong>med</strong> at samle tværfaglige erfagrupper,<br />
hvor de enkelte virksomheder ikke er i konkurrence <strong>med</strong> hinanden.<br />
Der er store gevinster at hente i erfaringsudveksling om for eksempel<br />
mellemledernes rolle eller håndteringen af udenlandsk arbejdskraft.<br />
Mangler du en gruppe, er du velkommen til at kontakte mig på<br />
jaj@landscentret.dk<br />
Jan Jensen Hass<br />
Gartnerichef, GartneriRådgivningen<br />
311
JORDBÆR<br />
Jordbæravlerne i Huelva<br />
kæmper for produktionen<br />
STOR TUNNEL – De fleste <strong>jordbær</strong> i Huelva dyrkes på hævede, plastdækkede bede <strong>med</strong> fem eller seks rækker per tunnel. Tunnelerne er omkring<br />
otte meter brede.<br />
Jordbæravlerne i Huelva<br />
kæmper <strong>med</strong> at finde alternativer<br />
til jorddesinfektion,<br />
de slås <strong>med</strong> fagforeninger<br />
om lønningerne,<br />
og de prøver at blive<br />
dygtigere til afsætning<br />
ved at samarbejde.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
DR. MIGUEL MERINO PACHECO<br />
FREELANCE JOURNALIST OG INTERNATIONAL<br />
TRADE CONSULTANT<br />
Jordbærsæsonen i Huelva strækker sig<br />
over det meste af vinteren. Det kan lade<br />
sig gøre, fordi frosten er en sjælden gæst.<br />
Klimaet er nemlig mildt <strong>med</strong> en gennemsnitstemperatur<br />
i vinterhalvåret på 11°C.<br />
Den forgangne vinter var imidlertid usædvanlig<br />
og ekstrem kold, især i januar og februar.<br />
Det forsinkede <strong>jordbær</strong>produktionen,<br />
og det gik ud over eksporten. Til gengæld<br />
blev markedet overfyldt i marts og<br />
april <strong>med</strong> lave priser og dårlig indtjening til<br />
følge. Det har kostet avlerne dyrt.<br />
Afsætningen finder primært sted på nordeuropæiske<br />
markeder.<br />
Små og store tunneler<br />
De fleste avlere i Huelva dyrker <strong>jordbær</strong> på<br />
hævede, plastdækkede bede i små eller<br />
store plasttunneler. Små tunneler dækker<br />
kun et bed. Store tunneler dækker fem eller<br />
seks bede og er omkring otte meter<br />
brede. Tunnelerne er op til 50 meter lange,<br />
og orienteringen afhænger af den fremherskende<br />
vind. Planteafstanden er typisk<br />
på mellem 18-22 centimeter og 28-30<br />
centimeter – det kommer an på sorten.<br />
Nedbøren er ikke tilstrækkelig, og derfor<br />
er det er nødvendigt at supplere <strong>med</strong> omkring<br />
350 millimeter vandingsvand mellem<br />
november og juni.<br />
Jorddesinfektion slut<br />
Den største trussel i den daglige dyrkning<br />
er svampesygdomme som Verticillium,<br />
Fusarium, Rhizoctonia og Phytophthora<br />
samt nematoder. Jorddesinfektion <strong>med</strong><br />
methylbromid før plantning var indtil<br />
2007 almindeligt.<br />
- Efter udfasningen af methylbromid begyndte<br />
avlerne at anvende en blanding af<br />
chlorpikrin og 1,3-dichlorpropen som alternativ<br />
til methylbromid. Men brugen af<br />
dichlorpropen var kun tilladt til 29. marts i<br />
år, fortæller konsulent hos Freshuelva, Carmen<br />
Mignorance.<br />
- Vi har sendt en ansøgning til EU om at få<br />
lov til at bruge midlet i yderligere fire<br />
måneder, så vi på den måde kan få jorden<br />
desinficeret til næste sæson, hvor vi håber<br />
på, at der er kommet alternative løsninger<br />
på banen. Der arbejdes i alt fald på fuldt<br />
tryk for at finde andre midler.<br />
<strong>Kun</strong>stigt substrat<br />
Et alternativ til at bruge kemiske løsninger<br />
kunne være dyrkning af <strong>jordbær</strong> i kunstigt<br />
substrat som rockwool, perlite og kokosbast<br />
i drivhuse, hvor gødskningen sker via<br />
vandingsvandet. Universitetet i Huelva har<br />
i flere år forsket ekstensivt i denne produktionsmetode.<br />
Forsøgene viser, at udbytterne<br />
er højere end i jord – op til 75 ton<br />
per <strong>hektar</strong> mod 50 ton per <strong>hektar</strong> i konventionel<br />
dyrkning. Desuden er driftsomkostningerne<br />
20-30 procent lavere, fordi<br />
det er lettere at høste bærrene. Til gengæld<br />
er investeringsomkostningerne store<br />
– mellem 30.000 og 60.000 euro per <strong>hektar</strong><br />
– men de større udbytter, en tidligere<br />
høst og den mere effektive produktion<br />
skulle ifølge beregningerne kunne opveje<br />
disse investeringer. I praksis bliver der<br />
312 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
LILLE TUNNEL - En mindre del af <strong>jordbær</strong>rene dyrkes i små, lave tunneler, der er beregnet til<br />
kun en række <strong>jordbær</strong>.<br />
imidlertid ’kun’ produceret omkring 120<br />
<strong>hektar</strong> på denne måde.<br />
Markedsforhold, plantetermin og<br />
sorter<br />
Jordbærproduktionen i Huelva er nøje programmeret<br />
<strong>med</strong> hensyn til plantetidspunkt<br />
og sorter. Det er nemlig afgørende<br />
at kunne sælge <strong>jordbær</strong> på det nordeuropæiske<br />
marked i løbet af vintermånederne<br />
for at opnå gode priser.<br />
Der anvendes udelukkende sorter af kortdagsplanter,<br />
hvis blomstring induceres, når<br />
daglængden er under en given maksimumværdi.<br />
Det er primært californiske<br />
sorter, der anvendes. Disse sorter kom til<br />
Spanien i begyndelsen af 1960erne. Sorten<br />
Camarosa, der udgør 60 procent af verdens<br />
<strong>jordbær</strong>produktion, er den mest anvendte<br />
i Sydspanien, selv om den er på vej<br />
til at blive afløst af andre. Indtil 2001 var<br />
98 procent af <strong>jordbær</strong>rene i Huelva-området<br />
Camarosa. I 2003/2004 blev sorten<br />
Candonga mere populær, og i dag er 35<br />
procent af planterne Candonga, 55 procent<br />
er Camarosa, og 10 procent er andre<br />
sorter. Candonga smager specielt, har god<br />
holdbarhed, og bærrenes facon er meget<br />
ensartede, hvilket er en fordel, når de skal<br />
pakkes pænt.<br />
Sorten San Andrea er en ny sort, der er på<br />
Derfor er <strong>jordbær</strong> sunde<br />
Jordbær er sundere end tidligere antaget. Det viser forskning<br />
fra SLUs planteforædlingscenter, Balsgård, i Sverige.<br />
- Koncentrationerne af gavnlige antioxidanter er 5 til 10 gange<br />
højere end i æbler og kan reducere kolesterols skadelige<br />
virkninger på blodårerne, siger forskeren Kimmo Rumpunen<br />
til atl.nu.<br />
vej. Den er uafhængig af daglængde og<br />
forlænger der<strong>med</strong> sæsonen op til otte<br />
måneder. Det giver avlerne en større fleksibilitet.<br />
Men det er stadig vanskeligt at sige,<br />
om den vil erstatte de to andre sorter.<br />
Hvert år plantes omkring 10 procent af<br />
arealet <strong>med</strong> nye sorter for at afprøve nye<br />
muligheder.<br />
Produktion af småplanter<br />
Alle de <strong>jordbær</strong>planter, der anvendes i<br />
Huelva-området, bliver produceret i højlandsområdet<br />
Castile 500 kilometer nord<br />
for Huelva. Her opfylder de klimatiske betingelser<br />
planternes kuldebehov, så de<br />
danner det antal blomsterknopper, der er<br />
nødvendig for en god blomstring og høst.<br />
Firmaerne, der er etableret her, har deres<br />
egne moderplanter og egne forsøgsmarker,<br />
hvor de kan udvikle nye sorter, ikke<br />
kun <strong>jordbær</strong>, men en hel række af havebrugsplanter.<br />
Området er en væsentlig del<br />
af hele det spanske havebrugssystem<br />
Arbejdskraft<br />
Den intensive dyrkning af <strong>jordbær</strong> i Huelva<br />
har gennem mange år ført til ansættelse<br />
af sæsonarbejdere fra mange lande - marokkanere,<br />
sorte afrikanere og østeuropæere.<br />
I sæsonen 2008/2009, hvor byggeindustri-<br />
JORDBÆR<br />
en var ramt af finanskrisen, kom et stort<br />
antal spanioler imidlertid tilbage til <strong>jordbær</strong>markerne<br />
og fortrængte mange af de<br />
udenlandske arbejdere. Overfloden af arbejdskraft<br />
betød dog ikke, at det lettede<br />
på avlernes økonomiske situation, fordi<br />
lønninger blev fastlåst ved en aftale <strong>med</strong><br />
fagforeningerne til knap 38 euro om dagen<br />
eller 282 danske kroner netto. Disse aftaler<br />
gør, at avlerne føler sig fanget i en fastlåst<br />
situation <strong>med</strong> ufleksible omkostninger<br />
og et stramt marked.<br />
Avlerne samarbejder<br />
Avlerne forsøger nu at forbedre deres<br />
stramme økonomi ved at øge samarbejdet.<br />
På det seneste er ni kooperativer gået<br />
sammen i en forening i et forsøg på at koordinere<br />
og kontrollere tilførslerne af <strong>jordbær</strong>.<br />
Ifølge deres egne udsagn kontrollerer<br />
de nu 40 procent af Huelvas <strong>jordbær</strong>. De<br />
betragter det som et skridt i den rigtige<br />
retning for at få styr på mængderne og<br />
kvaliteten. Men om sådan en kompleks<br />
struktur kan modstå konkurrencen, både i<br />
og udenfor Spanien, vil fremtiden vise.l<br />
FAKTA<br />
Det røde guld<br />
Området omkring Huelva i Andalusien<br />
er verdens næststørste <strong>jordbær</strong>område<br />
- Californien er det<br />
største. Huelva er til gengæld verdens<br />
største eksportør af <strong>jordbær</strong>.<br />
Produktionen i Huelva er på cirka<br />
250.000 ton om året og udgør 95<br />
procent af hele den spanske produktion,<br />
21 procent af den europæiske<br />
og ni procent af verdens <strong>jordbær</strong>produktion.<br />
Jordbærarealet i Huelva er<br />
på cirka 6.500 <strong>hektar</strong> ifølge <strong>jordbær</strong>avlernes<br />
egen organisation, Freshuelva.<br />
Omkring 45.000 personer<br />
arbejder i branchen, så det er ikke<br />
uden grund, at <strong>jordbær</strong>rene er blevet<br />
kaldt det røde guld fra Huelva.<br />
Huelva er den vestligste af Andalusiens<br />
otte provinser. Provinsen støder<br />
op til Portugal samt provinserne Sevilla<br />
og Badajoz.<br />
Jordbær indeholder også ellagsyre, som er kræfthæmmende,<br />
og så beskytter ellagssyre huden mod UV-strålernes skadelige<br />
virkninger, blandt andet rynker. Også hindbær indeholder<br />
ellagssyre, men det er mest i kernerne. I <strong>jordbær</strong> findes syren<br />
i frugtkødet.<br />
Derudover er <strong>jordbær</strong> også rige på C-vitamin og folinsyre.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 313
JORDBÆR<br />
Økologiske <strong>jordbær</strong><br />
fra Duborg<br />
Økologiske Duborg <strong>jordbær</strong><br />
står der på bakken. De<br />
kan kun købes i Coop, som<br />
Grete og Peter Schmidt<br />
har en fast afsætningsaftale<br />
<strong>med</strong>. I alt cirka 25 ton<br />
om året.<br />
TEKST OG FOTO: ANNEMARIE BISGAARD<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Økologiske <strong>jordbær</strong> er ikke så ligetil at finde<br />
i butikkerne. Det skyldes, at der kun<br />
dyrkes forholdsvis små arealer efter de<br />
<strong>økologiske</strong> dyrkningsregler. Ifølge Plantedirektoratets<br />
statistik over <strong>økologiske</strong> bedrifter<br />
fra 2008 er der <strong>63</strong> <strong>hektar</strong>, der er<br />
omlagt <strong>med</strong> <strong>jordbær</strong> i <strong>Danmark</strong>. Af disse<br />
dyrkes knapt 10 procent nær den dansktyske<br />
grænse, nemlig på Duborgvej vest<br />
for Tinglev.<br />
Her bor Grete og Peter Schmidt, der driver<br />
90 <strong>hektar</strong> jord på økologisk vis. Det har de<br />
gjort siden 1997, hvor de besluttede, at<br />
ejendommens 60-70 køer skulle sættes ud<br />
i løbet af tre år, og inden da skulle de have<br />
lært at dyrke <strong>jordbær</strong>. Sådan blev det, og i<br />
dag er ægteparret planteavlere <strong>med</strong> 5,5<br />
<strong>hektar</strong> <strong>jordbær</strong>, ni <strong>hektar</strong> industrigulerødder<br />
og -pastinakker samt 2,5 <strong>hektar</strong> tidlige<br />
kartofler. Resten af jorden dyrkes <strong>med</strong><br />
maltbyg, rug, hvede, triticale og ærter til<br />
fremavl.<br />
Mange arbejdstimer<br />
- Vi er glade for, at vi ikke længere skal passe<br />
køer. Det er sjovere at dyrke <strong>jordbær</strong>.<br />
Men der er rigtig mange arbejdstimer i at<br />
dyrke dem økologisk. Det er nok én af forklaringerne<br />
på, at det danske areal er så lille,<br />
fortæller Peter Schmidt og rækker ud<br />
efter en gul ’post-it’ seddel, der ligger i<br />
vinduet.<br />
Herpå står en række tal, der sammenlagt<br />
giver 1.039.<br />
- Så mange timer har vi brugt - alene her i<br />
foråret - på at håndluge <strong>jordbær</strong>rene. Så<br />
du kan nok regne ud, at det er dyrt i lønninger,<br />
pointerer den sønderjyske <strong>jordbær</strong>avler,<br />
der har udbetalt 130.000 kroner<br />
til en snes ihærdige rumænere og bulgarere<br />
for dette job.<br />
ØKO-AVLER– Peter Schmidt <strong>med</strong> de første <strong>jordbær</strong> af sorten Flair, som han håber på kan afløse<br />
Honeoye. De første bær blev plukket 20. maj, men høsten startede først for alvor 1. juni<br />
. Der høstes på planterne i to år.<br />
314 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
- Ud over håndlugningen bruger jeg selv<br />
mange timer på mekanisk bekæmpelse.<br />
De første to måneder efter plantning i august<br />
holdes <strong>jordbær</strong>markerne rene <strong>med</strong> en<br />
stjernerullerenser kombineret <strong>med</strong> almindelig<br />
radrensning. Resten af vinteren kører<br />
jeg <strong>med</strong> radrenseren lige så tit, jordens<br />
fugtighed tillader det.<br />
Gødningen består udelukkende af økologisk<br />
kvæggylle, som der er meget af på egnen<br />
omkring Tinglev. I forbindelse <strong>med</strong><br />
plantning i august gives 10 ton per <strong>hektar</strong>,<br />
og derefter gives 12-13 ton per <strong>hektar</strong> om<br />
foråret og 10 ton per <strong>hektar</strong> om efteråret.<br />
Jobmesse<br />
Peter Schmidt har haft arbejdskraft fra<br />
mange europæiske lande, og han er ikke i<br />
tvivl om, hvilke nationaliteter han foretrækker.<br />
- Rumænere og bulgarere er de bedste. De<br />
møder til tiden og er vant til at gøre en<br />
indsats for lønnen. Og så foretrækker jeg<br />
par - det giver mest ’ro i lejren’. De fleste<br />
polakker passer ikke til mit temperament,<br />
og italienere, franskmænd samt spanioler<br />
er ofte ikke punktlige nok. Og mange gange<br />
følger der også stoffer og alkohol <strong>med</strong>,<br />
lyder den kontante dom fra Peter Schmidt.<br />
Medarbejderne bor i den gamle kostald,<br />
der er ombygget til beboelse <strong>med</strong> køkken,<br />
opholdsrum, bad og to mands værelser til<br />
26 personer. Desuden stiller Schmidt en bil<br />
til rådighed.<br />
Plukkerne afregnes <strong>med</strong> 7,60 kroner per<br />
kilo plus et weekend-tillæg på 6,75 procent.<br />
Hertil kommer feriepenge.<br />
- Det giver en god løn, men til gengæld<br />
forlanger vi også, at kvaliteten af de plukkede<br />
bær er i orden, og at de dårlige bær<br />
plukkes af planten, siger Peter Schmidt,<br />
der hvert år hyrer de unge plukkere på en<br />
jobmesse. Messen arrangeres af den danske<br />
ambassade i samarbejde <strong>med</strong> det regionale<br />
jobcenter og formidlingsbureauet<br />
Seasonal Work.<br />
- Jeg tager en uge til Rumænien og Bulgarien,<br />
hvor der er mulighed for at møde en<br />
mængde ansøgere, og hvor der er lejlighed<br />
til at give hver enkelt en grundig information<br />
om arbejdspladsen, jobindhold, kvalifikationskrav<br />
og så videre. Hvis vi accepterer<br />
hinandens betingelser, skriver vi en<br />
kontrakt, fortæller Peter Schmidt, der helst<br />
tager helt nye <strong>med</strong>arbejdere ind hvert år,<br />
så ’gamle’ ikke dominerer flokken.<br />
Egen kølebil<br />
Hos Grete og Peter Schmidt starter <strong>jordbær</strong>plukningen<br />
klokken fem om morgenen.<br />
Grete Schmidt kan flekse fra sit rengøringsjob<br />
på Tinglev Skole, så hun er <strong>med</strong><br />
i høsten. De hjælpes ad <strong>med</strong> kvalitetskontrollen<br />
og pakningen af kølebilen.<br />
- Hurtig køling er alfa og omega for jord-<br />
bær. Derfor kommer hver kasse på køl<br />
umiddelbart efter indvejning, fastslår Peter<br />
Schmidt.<br />
Ved 10-tiden kører Peter Schmidt af sted<br />
<strong>med</strong> fem paller <strong>jordbær</strong> - først til Odense,<br />
hvor de fire omlæsses til en vognmand,<br />
der kører dem videre til Coops terminal i<br />
Brøndby. Den sidste palle kører han selv til<br />
Coops terminal i Hasselager. Det bliver til<br />
en lang køretur på syv timer og 450 kilometer.<br />
Hver dag, seks dage om ugen.<br />
- Økonomisk set kan det ikke gå at få hentet<br />
<strong>jordbær</strong>rene på gården og køre dem til<br />
de to lagre til de aftalte tidspunkter. Alene<br />
transporten fra Odense til København koster<br />
omkring én krone per kilo. Så er det<br />
billigere selv at stå for en del af fragten<br />
vest for Storebælt. Derfor har vi valgt denne<br />
løsning, fortæller Peter Schmidt.<br />
Direkte til Coop<br />
Afsætningen til Coop kom i stand, efter at<br />
parret de første år forsøgte sig <strong>med</strong> selvpluk<br />
og salg til lokale butikker. Det var<br />
tidskrævende at arbejde <strong>med</strong>, så de var<br />
klar over, at afsætningen måtte organiseres<br />
anderledes, hvis de skulle fortsætte<br />
<strong>med</strong> <strong>jordbær</strong>. En henvendelse til Coop gav<br />
pote, og siden da er 95 procent af <strong>jordbær</strong>rene<br />
blevet fragtet til Coops to centrallagre.<br />
Resten sælges i vejboden og til<br />
en lokal Spar butik, der selv henter bærrene<br />
på gården.<br />
- Jeg er i kontakt <strong>med</strong> Coop hver dag, hvor<br />
vi snakker mængde og pris. Sådan har det<br />
været i syv år, og det fungerer godt, siger<br />
Peter Schmidt.<br />
Flair erstatter Honeoye<br />
- Sorterne snakker vi ikke så meget <strong>med</strong><br />
Coop om. Vi begyndte <strong>med</strong> Korona, Polka<br />
og Dania, men i dag er det Honeoye, Sonata,<br />
Polka og Pandora, der kommer i bakkerne.<br />
Sorterne er primært valgt efter,<br />
JORDBÆR<br />
ÅBENT AREAL – Duborg <strong>jordbær</strong> plantes som friske planter på flad, jomfruelig jord i august<br />
<strong>med</strong> 90 centimeters rækkeafstand og 25 centimeters planteafstand. Som regel plantes der<br />
konventionelle planter – på dispensation – da der ikke kan skaffes <strong>økologiske</strong> planter.<br />
hvordan vi synes, de smager, fortæller Peter<br />
Schmidt.<br />
Dog er Honeoye en undtagelse.<br />
- Honeoye dyrker vi kun af nød. Den er for<br />
sur, så derfor håber vi, at den nye sort Flair<br />
fra Flevoplant (tidligere nummersort gf-<br />
03-08-01, red.), som vi plukker på 1.000<br />
planter i år, kan afløse Honeoye. Flair smager<br />
meget sødere og bedre end Honeoye,<br />
og høsten starter et par dage tidligere, siger<br />
Peter Schmidt, der i år startede plukning<br />
på Flair den 20. maj. Han er slet ikke i<br />
tvivl om, at Honeoye skal vige pladsen til<br />
fordel for Flair.<br />
- Flair er meget mere tiltalende at se på.<br />
Den er lysere i farven, og bærrene er større<br />
end Honeoyes. Udbyttemæssigt ser sorten<br />
pæn ud, men i år har jeg for få planter til,<br />
at jeg kan udtale mig om, hvor meget den<br />
giver.<br />
Udbytteniveauet i Peter Schmidts <strong>økologiske</strong><br />
<strong>jordbær</strong>marker er ikke så højt som i en<br />
konventionel mark.<br />
- Omkring otte-ni ton per <strong>hektar</strong> bliver det<br />
til i gode år. Sidste år lå afregningsprisen<br />
på 26 kroner per kilo i gennemsnit. Dækningsbidraget<br />
er nok ikke for stort <strong>med</strong> de<br />
mange timer og omkostninger, der løber<br />
på. Men helt tosset er det vel heller ikke,<br />
lyder det tilfreds fra Peter Schmidt.l<br />
RULLENDE REKLAME – Peter Schmidt sørger<br />
selv for en del af transporten til Coops centrallagre<br />
i sin Mercedes lastbil <strong>med</strong> køl og reklame<br />
på siden.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 315
Tunnelsprøjte:<br />
Vær miljøbevist<br />
Besparelse i kemikalier 35 - 40%<br />
Munckhofs tunnelsprøjte er gennemprøvet og testet.<br />
Over 80 tunnelsprøjter har kørt de sidste 15 år i Holland,<br />
Belgien, Tyskland og Frankrig.<br />
Standard opbygning:<br />
4 stemplet membranpumpe, 600 liter tank,<br />
100 liters rentvandstank<br />
2 x 3 hydraulisk trukket axial ventilatorer, luftstrømmen kan<br />
vinkles frem eller tilbage.<br />
Membranpumpe til recirkulering, (genanvendelse).<br />
Dæk venstre side: Flotrac Rib 31 x 13,50 – 15<br />
Højre side: Bridgestone Desert Dueler 205R-16<br />
Perfect rotorklipper:<br />
Model T <strong>med</strong> sprøjtetilslutning.<br />
SOLO-SWING<br />
Svingarm <strong>med</strong> hydraulikmotor,<br />
til<br />
slåning rundt om<br />
træer, pæle,<br />
elektrisk hegn<br />
Kan påmonteres<br />
rotorklipper, slagleklipper,<br />
eller som<br />
frontmonteret.<br />
HS MASKINIMPORT<br />
Skovvænget 4, 3100 Hornbæk<br />
Tlf. 48 28 10 88, Fax 48 28 02 29<br />
Eneimportør af PERFECT slåmaskiner, grenknusere, grenriver og<br />
MUNCKHOF tågesprøjter, kassefylder, æbleplukkemaskiner<br />
316 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Årets <strong>jordbær</strong>pris til Lina Rafn<br />
Handelkraftig, ærlig og bramfri - sød og sanselig som <strong>jordbær</strong>.<br />
Sådan lød omtalen af vinderen af årets <strong>jordbær</strong>pris, da den midt i juni blev uddelt<br />
til sangerinden, produceren og tekstforfatteren i det danske band Infernal,<br />
Lina Rafn. Hun er blevet et nationalt ikon efter to år som dommer i tv-programmet<br />
X-factor.<br />
- Lina Rafn er en eventyrer og entertainer, der <strong>med</strong> stor indlevelsesevne har båret<br />
deltagerne igennem de mange X-factor konkurrencer. Hun udfordrer både sig<br />
selv og andre, og derfor fortjener Lina Rafn at få årets <strong>jordbær</strong>pris, sagde marketingkoordinator<br />
Pernille Bech på vegne af <strong>jordbær</strong>avlerne.<br />
Årets prismodtager blev glad for at modtage den store kurv <strong>med</strong> <strong>jordbær</strong>, diplomet<br />
og de flotte ord.<br />
- Jeg er glad og stolt. Det er superdejligt at blive anerkendt for det, man selv synes,<br />
man rammer rigtigt <strong>med</strong>. Tak for det. Og så er <strong>jordbær</strong> jo bare en kilde til<br />
glæde. Både ordet, smagen, farven og hele pakken er ligesom bare på toppen,<br />
sagde Lina Rafn.<br />
Jordbærprisen uddeles af Gartneribrugets Afsætningsudvalg og ’6 om dagen’.<br />
Tidligere modtagere af prisen er: Hella Joof, Sofie Lassen-Kahlke, Cecilie Frøkjær,<br />
Camilla Martin, Sigurd Barrett og Peter Tanev.<br />
LINA RAFN – Jordbærprisen 2009 blev overrakt i marken hos <strong>jordbær</strong>avler Lisbeth<br />
Toft Christensen, Kirke Værløse . Adskillige <strong>med</strong>ier omtalte Jordbærprisen, blandt andre<br />
Her & Nu, Politiken, JyllandsPosten, Ekstra Bladet, BT, Billed Bladet, Landbrugsavisen,<br />
Radio 100FM og TV2 Lorry. Foto: Ole Bo Jensen.<br />
Zumba – mulig afløser for Honeoye<br />
Tabel 1<br />
ZUMBA – En ny hollandsk<br />
<strong>jordbær</strong>sort.<br />
Foto: Fresh Forward.<br />
Zumba er en ny, tidlig <strong>jordbær</strong>sort, der er særlig velegnet til dyrkning<br />
på friland eller i tunneler.<br />
Under hollandske omstændigheder og normale dyrkningsforhold<br />
er Zumba en uge tidligere end Sonata og Elsanta.<br />
Sorten kommer fra den hollandske forædlingsvirksomhed Fresh<br />
Forward, der blandt andet også introducerede sorterne Sonata,<br />
Figaro, Rapella og Salsa. Sorten bar tidligere nummeret FF-0601.<br />
Alle sorter fra Fresh Forward har navne, der stammer fra musikkens<br />
verden. Zumba er en form for aerobic, der danses til latinamerikanske<br />
toner.<br />
Tabel 1. Resultater for Zumba sammenlignet <strong>med</strong> andre <strong>jordbær</strong>sorter.<br />
Dyrket i lermuldet jord i tunnel i Holland 2008.<br />
Sort Udbytte Frugter Høsttidspunkt<br />
kilo procent<br />
Per plante Per<br />
kvadratmeter<br />
Store Små Misdannede Start Midten Slut<br />
Zumba 0,945 3,78 70,8 26,6 2,6 30. april 15. maj 27. maj<br />
Darselect 0,871 3,48 77,4 16,2 9,5 6. maj 17. maj 31. maj<br />
Honeoye 0,975 3,90 45,5 53,4 1,0 6. maj 13. maj 31. maj<br />
Diana 0,536 2,14 69,3 26,9 3,8 30. april 12. maj 24. maj<br />
Donna 0,672 2,69 74,9 20,4 4,7 3. maj 14. maj 24. maj<br />
Clery 0,483 1,93 82,9 10,8 6,3 30. april 12. maj 24. maj<br />
JORDBÆR<br />
Ifølge Wim Aalbersberg fra Fresh Forward viser afprøvninger i<br />
Holland, at Zumba er en tidlig sort, der kan afløse Honeoye. Planterne<br />
er temmelig åbne, og sorten kræver lidt mindre vinterkulde<br />
end Honeoye for at inducere blomster. Bærrenes farve kan sammenlignes<br />
<strong>med</strong> Honeoye, men bærrene er større, mere skinnende,<br />
faste og ensartede. Både smag og holdbarhed er bedre. Udbyttet<br />
er pænt i sammenligning <strong>med</strong> Honeoye. Produktionen holder<br />
trit <strong>med</strong> Honeoye men fortsætter lidt længere i den sidste<br />
ende af høstperioden.<br />
Sorten er testet i flere lande. I <strong>Danmark</strong> har den kun været plantet<br />
hos en enkelt avler.<br />
Ifølge forædler Bert Meulenbroek fra Fresh Forward udmærker<br />
Zumba sig ved et meget glinsende, karakteristisk udseende, og<br />
glansfuldheden er der stadig efter opbevaring på køl.Af andre forskelle<br />
kan nævnes, at frøene ikke sidder så dybt i Zumba. Bærrenes<br />
form er koniske, og de sidder på lange klaser, der skulle være<br />
lette at plukke, skriver Groenten & Fruit.<br />
Kilder:<br />
- Groenten & Fruit, uge 21. og 23.<br />
- Aalbersberg, Wim. Fresh Forward, pers. <strong>med</strong>d.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 317
ÆBLER<br />
Feromonforvirring<br />
mod æbleviklere<br />
Til forskel fra avlere i de<br />
fleste andre lande, vi normalt<br />
sammenligner os<br />
<strong>med</strong>, har de danske indtil<br />
nu ikke haft mulighed for<br />
at anvende feromonforvirring<br />
mod æbleviklerens<br />
larve.<br />
Nu er der chance for, at<br />
dette ændres, da der er<br />
søgt om godkendelse af<br />
produktet Exomone CM.<br />
TEKST: KLAUS PAASKE<br />
INSTITUT FOR PLANTEBESKYTTELSE OG SKADEDYR<br />
FLAKKEBJERG<br />
Feromonet Exomone CM er afprøvet i forsøg<br />
ved DJF i 2007 og 2008. Forsøg <strong>med</strong><br />
feromoner kan ikke gennemføres som almindelige<br />
parcelforsøg på grund af feromonets<br />
flygtighed. Forsøgsparcellerne skal<br />
være mindst to til tre <strong>hektar</strong> store, og for<br />
direkte at kunne sammenligne behandlingerne<br />
skal smittetryk, sort, alder <strong>med</strong> videre<br />
være ens i alle parcellerne, og disse<br />
krav er meget svære at opfylde. Af samme<br />
årsag er denne type forsøg oftest gennemført<br />
uden gentagelser.<br />
Forsøg<br />
I figur 1 er vist resultatet fra de to forsøg i<br />
2007 og i figur 2 fra de seks forsøg i 2008,<br />
hvoraf forsøg 1 og 2 er udført i <strong>økologiske</strong><br />
plantager. I forsøgene blev der foretaget<br />
sammenligninger mellem Exomone alene,<br />
FÆLDE – Fælde <strong>med</strong> feromondispenser<br />
hængt op i plantagen.<br />
Foto: Kirsten Stentebjerg-Olesen.<br />
ÆBLEVIKLER - Den voksne æblevikler har brunlige forvinger <strong>med</strong> et diffust, spredt gråhvidt<br />
skær. Bagvingerne er brunlige. Efter parringen lægges æggene enkeltvis på nyudviklede<br />
frugter eller blade. Foto: Magnus Gammelgaard.<br />
Exomone plus sprøjtning og sprøjtning alene.<br />
Antal sprøjtninger og middelvalg varierer<br />
mellem forsøgene, da de er udført efter<br />
avlerens valg. I de <strong>økologiske</strong> arealer er<br />
der selvfølgelig kun sprøjtet <strong>med</strong> Madex,<br />
mens der blev anvendt både Madex og kemiske<br />
midler i de konventionelle arealer.<br />
I 2007 fandtes der i forsøg 1 et større angreb,<br />
hvor der kun var anvendt Exomone,<br />
end hvor der var sprøjtet, <strong>med</strong>ens det<br />
mindste angreb fandtes, hvor der både var<br />
Procent frugter <strong>med</strong> angreb<br />
10<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
anvendt en kombination af Exomone og<br />
sprøjtning. I forsøg 2 fandtes ingen forskel<br />
mellem Exomone alene og sprøjtning.<br />
Kombinationen af begge metoder indgik<br />
ikke i dette forsøg.<br />
Resultater<br />
I 2008 var resultaterne noget varierende. I<br />
forsøg 3, 4 og 6 fandtes der mindre angreb,<br />
hvor der var anvendt Exomone alene eller<br />
i kombination <strong>med</strong> sprøjtning, i forhold til<br />
Forsøg 1 Forsøg 2<br />
Avlers sprøjteplan <strong>Kun</strong> Exomone CM Exomone CM + sprøjtning<br />
Figur 1. To forsøg 2007. I forsøg 1 var den kombinerede behandling bedst.<br />
318 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
DISPENSER – Exomone dispenser. I midten<br />
sidder det syntetiske feromon Exomone, der<br />
forvirrer hannerne, så de ikke kan finde hunnerne.<br />
Udenom er der elektrostatisk ladet<br />
pulver. Foto: Kirsten Stentebjerg-Olesen.<br />
Procent frugter <strong>med</strong> angreb<br />
10<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Figur 2. Seks forsøg 2008 <strong>med</strong> varierende resultater.<br />
hvor der kun var sprøjtet. At der i forsøg 1<br />
fandtes mindre angreb, hvor Exomone var<br />
anvendt alene, end hvor det var anvendt<br />
sammen <strong>med</strong> sprøjtning, skyldes sandsynligvis,<br />
at der var forskelligt angrebstryk på<br />
grund af forskellene mellem de to afdelinger<br />
af plantagen. I forsøg 2 var der ingen<br />
forskel mellem de forskellige behandlinger.<br />
Kombination anbefales<br />
Som nævnt kan man ikke direkte sammenligne<br />
de enkelte behandlinger på<br />
grund af forskellene i sort, træalder og andre<br />
forhold. Men forsøgene viser, at det<br />
<strong>med</strong> feromoner i nogle tilfælde er muligt<br />
Forsøg 1 Forsøg 2 Forsøg 3 Forsøg 4 Forsøg 5 Forsøg 6<br />
Avlers sprøjteplan <strong>Kun</strong> Exomone CM Exomone CM + sprøjtning<br />
Priser for Rubens, Junami og Wellant<br />
Inova Fruit er det firma, der markedsfører æblesorterne Rubens,<br />
Junami og Wellant i Holland. På Inova Fruits hjemmeside er sorteringsresultater<br />
og opnåede gennemsnitspriser listet for sorterne<br />
Rubens, Junami og Wellant for salgssæsonen 2007-2008. Det<br />
er således æbler dyrket i sæsonen 2007. Resultatet er vist for<br />
hver avler, i alt 44 avlere af Rubens, 76 avlere af Junami og 15 avlere<br />
af Wellant. Det skriver European Fruitgrowers Magazine.<br />
For Rubens var gennemsnitsprisen på 6,55 DKK per kilo. Denne<br />
pris siger imidlertid ikke noget om den gennemsnitspris, som den<br />
enkelte avler fik for hele sin produktion. Den afhænger nemlig også<br />
af, hvad prisen var for den del af æblerne, der er solgt under<br />
navnet Civni. Prisen for Civni er ikke refereret. 75 procent af æblerne<br />
blev solgt under Rubens-navnet.<br />
Tallene viser, at prisen for Rubens<br />
er meget afhængig af<br />
æblernes størrelse. 17 ud af<br />
44 Rubens-avlere havde 25<br />
procent eller flere æbler i<br />
størrelse 65-70 millimeter.<br />
Prisen for disse lå på 4,61-<br />
6,62 DKK per kilo.<br />
For Junami var gennemsnitsprisen<br />
på 7,74 DKK per kilo.<br />
Her blev knapt 77 procent af<br />
Tabel 1<br />
FAKTA<br />
ÆBLER<br />
Teknikken<br />
I naturen frigiver den hunlige æblevikler<br />
et kønshormon, som hannen<br />
bruger til at finde den, så parring og<br />
der<strong>med</strong> æglægning kan ske.<br />
Teknikken bag feromonforvirring er<br />
baseret på, at man i arealet <strong>med</strong> æbler<br />
ophænger dispensere, der frigiver<br />
det hunlige kønshormon. Derved<br />
forvirres hannerne, så de ikke kan<br />
finde hunnerne, og der<strong>med</strong> forhindres<br />
parring og æglægning. Teknikken<br />
kan ikke forhindre hunner, der<br />
parrer sig uden for arealet <strong>med</strong> feromon,<br />
i at flyve ind og lægge æg i det<br />
behandlede areal.<br />
at opnå en reduktion i angrebsgraden, der<br />
er på niveau <strong>med</strong> eller bedre end sprøjtning<br />
alene, og at det ofte er en fordel at<br />
kombinere feromonforvirring <strong>med</strong> sprøjtning.<br />
I udlandet anbefales anvendelse af feromonforvirring<br />
alene kun i de tilfælde, hvor<br />
angrebsniveauet det foregående år var under<br />
én procent. Ellers er anbefalingen at<br />
kombinere det <strong>med</strong> sprøjtning <strong>med</strong> Madex<br />
eller kemiske midler, og dette bør også<br />
være anbefalingen, når produkter til feromonforvirring<br />
bliver godkendt i <strong>Danmark</strong>.l<br />
Sorteringer af Junami, Rubens og<br />
Wellant.<br />
Junami Rubens Wellant<br />
procent procent procent<br />
65-70 mm 29,3 17,7 -<br />
70-75 mm 39,9 41,1 11,4<br />
75-80 mm 22,9 28,4 17,3<br />
80-85 mm 8,1 11,3 48,4<br />
85-90 mm - 1,5 16,4<br />
90-95 mm - - 6,4<br />
Solgt under<br />
brand-navn<br />
76,8 75,2 76,7<br />
frugten solgt under brand-navnet Junami. Listen på hjemmesiden<br />
viser, at Junami er et lille æble. Næsten 30 procent af æblerne var<br />
mindre end 70 millimeter.<br />
For Wellant var gennemsnitsprisen 7,89 DKK per kilo. Også her<br />
klarede knapt 77 procent af æblerne kravet til Wellant-branded.<br />
De oplyste priser på hjemmesiden er grossistpriser eksklusiv omkostninger<br />
til emballage.<br />
Resultaterne kan læses på www.inovafruit.nl/pagina/over+resultaten/1006/nl/<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 319
ÆBLER<br />
Få flere blomsterknopper<br />
<strong>med</strong> god dyrkningspraksis<br />
Dannelsen af blomsterknopper<br />
er en grundlæggende<br />
forudsætning for<br />
høje udbytter. Knopperne<br />
dannes om sommeren<br />
året før selve blomstringen.<br />
Du kan hjælpe blomsterknopperne<br />
på vej ved<br />
at udtynde, rodbeskære,<br />
gødske og reducere vandingen<br />
på det rigtige tidspunkt.<br />
TEKST: MAYA BOJESEN<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
FOTO: LENE BAARTS<br />
Et af de forhold, som har stærkest negativ<br />
indvirkning på blomsterknopdannelsen, er<br />
tilstedeværelsen af frugter på træet. Af<br />
hensyn til blomsterknopdannelsen er det<br />
derfor afgørende at udtynde så tidligt som<br />
muligt.<br />
En anden vigtig faktor er lystilgangen i<br />
træet. Lystilgangen optimeres gennem<br />
den valgte form på træet og <strong>med</strong> beskæringen.<br />
Udover at beskæringen skaber lys i<br />
træet, kan man <strong>med</strong> bestemte beskæringsprincipper<br />
også påvirke væksten i<br />
træet og derved påvirke blomsterknopdannelsen.<br />
Tiltag, som stimulerer vækstafslutning<br />
i juli, øger sandsynligheden for, at<br />
der dannes flere blomsterknopper. Brugen<br />
af svage grundstammer, rodbeskæring, reduceret<br />
vanding i løbet af sommeren samt<br />
ringning er alt sammen tiltag, der fremmer<br />
tidlig vækstafslutning. Sidst men ikke<br />
mindst påvirkes blomsterknopdannelsen<br />
også af bladenes produktivitet og af tilgængeligheden<br />
af næringsstoffer, herunder<br />
hvilke næringsstoffer, hvilken mængde,<br />
og hvornår de tilføres.<br />
Strukturen i en blomsterknop<br />
Der findes to slags knopper i æble: vegeta-<br />
tive (bladknopper) og generative (blomsterknopper).<br />
Blomsterknopperne er blandede<br />
knopper. Det vil sige, at de indeholder<br />
blomster, blade og en knop. Man kan<br />
tænke på en blomsterknop som et komprimeret<br />
skud: En kort akse <strong>med</strong> et antal<br />
bladdannelser og blomsteranlæg. Se figur<br />
1. Bladdannelserne udgøres af knopskæl,<br />
overgangsblade, rigtige blade og højblade.<br />
Blomsteranlæggene dannes i hjørnerne af<br />
de yderste rigtige blade og i hjørnerne af<br />
højbladene. For enden af aksen dannes det<br />
blomsteranlæg, som bliver til midtblomsten.<br />
Der dannes tilsammen fem til syv<br />
blomsteranlæg i knoppen.<br />
Frugtpudeskud<br />
Inde i blomsterknoppen er der anlæg til et<br />
skud, der kaldes et frugtpudeskud. Dette<br />
skud udspringer fra en lille, vegetativ knop<br />
(frugtpudeknop) anlagt i et bladhjørne.<br />
Frugtpudeskud afslutter ofte væksten tidligt<br />
på sæsonen. Nogle gange er der to<br />
frugtpudeknopper i en blomsterknop.<br />
Dette ses tit i blandt andet Discovery. Som<br />
FRUGTPUDESKUD - Frugtpudeskud er det eller de skud, der kommer frem sammen <strong>med</strong> blomsterne. De afslutter ofte væksten tidligt på<br />
sæsonen og giver der<strong>med</strong> et godt udgangspunkt for, at der dannes en blomsterknop i enden af skuddet.<br />
320 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
GENVÆKST - Her var skudvæksten egentlig på vej til at afsluttes, da meget regn stimulerede<br />
træet til at genoptage væksten. I sådanne tilfælde er det langt fra sikkert, at der udvikles<br />
en blomsterknop i skudspidsen, når væksten afsluttes for anden gang.<br />
følge af denne opbygning af blomsterknopperne<br />
efterfølges et punkt <strong>med</strong> blomstersætning<br />
i æble af et punkt for videre<br />
vækst. Det er ikke tilfældet hos for eksempel<br />
stenfrugt.<br />
Blomsterknopdannelsens faser<br />
Tilblivelsen af en blomsterknop er en proces,<br />
der består af flere delprocesser. Den<br />
første kaldes induktion og er kort beskrevet<br />
den hændelse, hvor delingsvævet ’får<br />
<strong>med</strong>delelse’ om, at der skal dannes en<br />
blomsterknop. Dette indebærer en ændring<br />
på gen-niveau. Selve tilblivelsen af<br />
blomsterknoppen begynder <strong>med</strong>, at delingsvævet<br />
danner en endeknop: Der udvikles<br />
først knopskæl, dernæst overgangsblade<br />
og så rigtige blade. Det første synlige<br />
tegn, på at knoppen går fra at være vegetativ<br />
til at være generativ, er, at delingsvævet<br />
danner en ophøjning. Denne hændelse<br />
kaldes initiering. I knopper, der udvikler<br />
sig til blomsterknopper, fortsætter produktionen<br />
af bladdannelser <strong>med</strong> udviklingen<br />
af højblade. Først efter at dannelsen af<br />
højblade er påbegyndt, starter udviklingen<br />
af blomsteranlæggene: Ophøjningen udvikles<br />
til midtblomsten, og de øvrige<br />
blomster og blomsterdele inde i knoppen<br />
udvikles. Dette kaldes differentiering.<br />
Blomsterknop eller ej<br />
Som beskrevet ovenfor begynder dannelsen<br />
af blomsteranlæggene først på det<br />
tidspunkt, hvor dannelsen af højblade er<br />
påbegyndt. Det vil sige, at faktisk lægger<br />
knoppen an til at blive til en bladknop helt<br />
frem til, dannelsen af højblade påbegyndes.<br />
Det kritiske punkt for, hvornår en<br />
knop uigenkaldeligt går fra at være vegetativ<br />
til at være generativ, ligger sandsynligvis<br />
i fasen mellem dannelsen af det sidste<br />
rigtige blad og dannelsen af det første<br />
højblad. Hvert sted på aksen, hvor der udgår<br />
en bladdannelse, benævnes nodier<br />
(bladfæster). Pointen i alt dette kan kort<br />
udtrykkes således: Knoppens fremtid som<br />
blomsterknop er først sikret, når der er<br />
blevet dannet et vist antal nodier på aksen.<br />
Antallet af nodier, som skal være dannet,<br />
før der udvikles blomsteranlæg, er<br />
sortsspecifikt og varierer desuden <strong>med</strong><br />
knoppens placering.<br />
Tidspunkt for vækstafslutning<br />
Der skal således dannes et bestemt antal<br />
nodier på aksen, før blomsteranlæggene<br />
udvikles. Derfor har tidspunktet, for hvornår<br />
skudvæksten afsluttes, og dannelsen<br />
Figur 1. Skitse af et tværsnit gennem<br />
blomsterknop bestående af<br />
syv blomsteranlæg og 21 bladdannelser.<br />
Bladdannelserne udgøres<br />
af ni knopskæl (sorte), tre overgangsblade<br />
(prikkede), seks rigtige<br />
blade (hvide), tre højblade<br />
(tynde linjer). Anlægget til frugtpudeknoppen<br />
ses til højre i hjørnet<br />
af et rigtigt blad. Fra Abbott, 1970.<br />
ÆBLER<br />
af endeknoppen påbegyndes, stor betydning<br />
for, om knoppen udvikles til en blomsterknop<br />
eller ikke. Der er størst sandsynlighed<br />
for, at en knop udvikler sig til en<br />
blomsterknop, hvis knoppen dannes relativt<br />
tidligt på sæsonen.<br />
Hvis skudvæksten er kraftig, så knopdannelsen<br />
sker sent på sæsonen, vil der være<br />
for kort tid til at danne det kritiske antal<br />
nodier, før vækstsæsonen er slut, og så bliver<br />
slutresultatet en bladknop.<br />
Det gælder altså om at få stoppet væksten<br />
midt på sommeren, så træet har hele sensommeren<br />
til at danne blomsterknopper.<br />
Genvækst og hvile<br />
Forhold internt i både træ, skud og knop<br />
gør, at den anlagte knop normalt ikke bryder<br />
igen den samme vækstsæson. Disse<br />
forhold kaldes korrelative hæmninger. Af<br />
og til ser vi alligevel, at et skud, som ellers<br />
har afsluttet væksten, genoptager væksten.<br />
Det kan skyldes, at der er sket så<br />
kraftige påvirkninger, at de korrelative<br />
hæmninger er blevet ophævet. Et eksempel<br />
er, hvis der kommer så meget regn<br />
sidst i juli, at væksten bliver stimuleret.<br />
Selvom ’det nye skud’ afslutter væksten<br />
efter kort tid, er der kun en meget lille<br />
chance for, at der udvikles en blomsterknop<br />
i skudspidsen, når væksten afsluttes<br />
for anden gang. Det skyldes, at der ikke er<br />
tilstrækkelig tid til, at det kritiske antal<br />
nodier udvikles, før vækstsæsonen er slut.<br />
I løbet af august og september går knopperne<br />
ind i hviletilstand, og her kan de ikke<br />
bryde.l<br />
Kilder:<br />
Abbott, D.L., 1970. The role of budscales in the<br />
morphogenesis and dormancy of the apple fruit<br />
bud. I 4, p. 65-80. In L.C. Luckwill and C.V. Cutting<br />
(eds.) Physiology of tree crops.<br />
Fulford, R.M., 1966. The morphogenesis of apple<br />
buds. III. The inception of flowers. Annals of Botany,<br />
N.S. 30, 207-219.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 321
ÆBLER<br />
Kvalitet er nøgleordet<br />
i New Zealand<br />
Det new zealandske æblefirma,<br />
Heartland Group, er<br />
blandt andet kendt for<br />
æblesorten Eve og ikke<br />
mindst høje krav til kvalitet.<br />
De har svært ved at<br />
følge <strong>med</strong> efterspørgslen<br />
på deres æbler, fortæller<br />
danske Morten Tønder, firmaets<br />
research- og logistikmanager.<br />
TEKST OG FOTO: KIRSTEN RØDSGAARD-MATHIESEN<br />
FREELANCE JOURNALIST<br />
- Vi elsker æbler, og vores er verdens bedste,<br />
lyder det fra Heartland Group - en<br />
mellemstor virksomhed ejet og drevet af<br />
fire plantageejere på New Zealands sydø.<br />
De er enige om, at kvalitet er nøgleordet,<br />
og det er uanset, om der tales om dyrkning,<br />
plukning, pakning eller opbevaring.<br />
Ejerne er tredje og fjerde generation og<br />
har der<strong>med</strong> en enorm erfaring.<br />
- Det handler ikke mindst om, at vi plukker<br />
æblerne på det helt rette modningstidspunkt.<br />
De skal jo kunne holde sig i flere<br />
måneder, så vi plukker typisk æblerne ad<br />
tre eller fire gange, siger Brendon Osborn,<br />
firmaets direktør.<br />
Det kræver viden at plukke de ’rigtige’ æbler,<br />
og tidligere anvendte firmaet mange<br />
rygsækrejsende. Det er man gået væk fra,<br />
fordi de unge mennesker er for upålidelige<br />
og ikke holder en hel sæson.<br />
- Det er spild af tid at bruge tre dage på<br />
oplæring. I stedet bruger vi mange ansatte<br />
fra Stillehavsøerne både til plukning og i<br />
pakkeriet. Vi har et fint samarbejde, de er<br />
meget ansvarsbevidste, er her i hele sæsonen,<br />
og typisk kommer de igen året efter.<br />
Gode arbejdsforhold<br />
Heartland Group har et godt ry, når det<br />
gælder arbejdsforhold for deres ansatte.<br />
Især tager de sig godt af de mange, der<br />
kommer langvejs fra, og som forlader deres<br />
familie på øer som Tonga og Samoa i<br />
månedsvis.<br />
- Vi har en manager, som står for de ansattes<br />
ve og vel. De får gode steder at bo,<br />
de kan komme i kirke, dyrke sport og så vi-<br />
ARBEJDSTUNGT - I den nærmeste fremtid indfører Heartland Group robotteknologi i pakkeriet,<br />
fordi det er svært at finde arbejdskraft til dette arbejde. I samarbejde <strong>med</strong> et andet<br />
firma udvikles specifikke pakkerobotter.<br />
dere. Og for dem er det en god forretning,<br />
for de kan typisk leve i to-tre år for den<br />
løn, de tjener på en sæson her, pointerer<br />
Osborn.<br />
Heartland Groups succes <strong>med</strong> de udenlandske<br />
sæsonarbejdere står i skarp kontrast<br />
til nogle af de mange triste historier,<br />
som new zealandske <strong>med</strong>ier jævnligt rapporterer<br />
om. Især indenfor frugt- og<br />
vin(drue)branchen er flere udlændinge<br />
blevet snydt og bedraget af agenter, og der<br />
har også været enkelte voldssager.<br />
- Vi er generelt glade for vore ansatte. For<br />
at sikre at kvaliteten af arbejdet også er i<br />
top i pakkeriet, har vi ansat seks personer<br />
til kvalitetskontrol. De sikrer sammen <strong>med</strong><br />
uafhængige inspektører, at alt foregår på<br />
rette vis. Er der den mindste slinger i valsen,<br />
rettes der op på det, siger Morten<br />
Tønder, der også fortæller, at robotteknologi<br />
er fremtiden.<br />
- En del af pakkearbejdet er jo meget mekanisk,<br />
og det er ikke altid let at finde arbejdskraft<br />
til den del. Så i samarbejde <strong>med</strong><br />
et andet firma, har vi udviklet robotter,<br />
som vi tager i brug i den kommende<br />
sæson, siger han uden at vil afsløre flere<br />
detaljer.<br />
<strong>Danmark</strong>s discountry<br />
Til gengæld vil han og chefen gerne fortælle,<br />
at de har svært ved at leve op til efterspørgslen<br />
på deres æbler. I Europa har<br />
de kunder i både Holland, Sverige og Tysk-<br />
322 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
land, og Morrison Supermarkets er deres<br />
største kunde i Storbritannien. De har ingen<br />
danske kunder, men som Brendon Osborn<br />
siger, så sælger nogle af deres europæiske<br />
importører sandsynligvis til kunder<br />
i <strong>Danmark</strong>. Selv har de bare ikke opsøgt<br />
kunder i hverken Norge eller <strong>Danmark</strong>.<br />
- Når talen falder på <strong>Danmark</strong> som eksportmarked,<br />
bliver det ofte opfattet som<br />
et discount-marked, men discount er ikke<br />
altid lig <strong>med</strong> dårlig kvalitet. En af vore store,<br />
tyske kunder er discountkæden Lidl, og<br />
deres krav til æbler er nogle af de allerstrengeste,<br />
forklarer Morten Tønder.<br />
- Jeg bryder mig ikke om ordet ’discount’.<br />
Men faktisk er der ofte flere penge at tjene<br />
ved at samarbejde <strong>med</strong> en stor discountkæde<br />
frem for en mindre kunde i den<br />
dyre ende, tilføjer Brendon Osborn.<br />
Miljørigtighed tæller<br />
Som direktør ser han helst, at kvalitet også<br />
er nøgleordet hos Heartlands samarbejdspartnere.<br />
Det gælder for eksempel de<br />
shippingfirmaer, der sørger for, at æblerne<br />
kommer ud i verden.<br />
- Vi afgiver jo ansvaret for æblernes ve og<br />
vel til et andet firma, og det er da altid en<br />
kilde til bekymring, men vi er nu glade for<br />
samarbejdet <strong>med</strong> Maersk, siger Brendon<br />
Osborn.<br />
Morten Tønder supplerer <strong>med</strong> at fortælle,<br />
at Maersk har indført et nyt, bedre og mere<br />
energibesparende system til at holde<br />
temperaturen i kølecontainerne konstant.<br />
- Og det er der brug for i disse tider, hvor<br />
der er så meget fokus på ’food miles’ og<br />
’carbon footprints’. Altså problematikken<br />
omkring CO2-udslip og al den energi der<br />
EVE - Heartland Group har selv udviklet æblesorten<br />
Eve, der er en rød klon af Braeburn.<br />
DANSKER - Morten Tønder er meget glad for<br />
at bo i New Zealand og trives i sit ofte stressfyldte<br />
job hos Heartland Group .<br />
anvendes i forbindelse <strong>med</strong> transport af<br />
varer fra for eksempel New Zealand til Europa,<br />
siger Morten Tønder og henviser til<br />
en tysk undersøgelse fra universitetet i<br />
Bonn.<br />
- Vores salgsvindue i Europa ligger i juniaugust,<br />
og hvis eksempelvis franske eller<br />
tyske producenter skal opbevare deres<br />
æbler så længe i kølehuse, vil de anvende<br />
mere energi, end vi bruger på at fragte æb-<br />
FAKTA<br />
FAKTA<br />
ÆBLER<br />
Blå bog<br />
- Morten Tønder, 42 år.<br />
- 2004. Ansat hos Heartland Group<br />
som research- og logistikmanager.<br />
- 2002. Flyttede til New Zealand fra<br />
Midtjylland <strong>med</strong> sin danske hustru,<br />
der er sygeplejerske, og parrets to<br />
mindreårige børn.<br />
- 1994. Uddannet skov- og landskabsingeniør,<br />
femårig uddannelse<br />
fra Skovskolen i Nødebo.<br />
- 1992-2002. Skovfoged på privatejet<br />
gods i Midtjylland.<br />
ler til Europa. Undersøgelsen viste også, at<br />
vor produktion kræver mindre energi end<br />
den tilsvarende i Europa, siger Morten<br />
Tønder.<br />
Han sidder i en arbejdsgruppe i Pipfruit<br />
NZ, de new zealandske æbleproducenters<br />
organisation, hvor de fokuserer på at være<br />
så miljørigtige som mulig.<br />
Succesen Eve<br />
Fokus er også rettet mod nye æblesorter,<br />
og Heartland er ved at teste hele syv på<br />
vegne af de firmaer, der har udviklet dem.<br />
Selv har de udviklet succesen Eve, som er<br />
en klon af Braeburn, men <strong>med</strong> mere farve<br />
og en sødere smag. Det dyrkes også enkelte<br />
andre steder i verden, men Nelson er<br />
det primære område, og Heartland Group<br />
har udviklet og ’branded’ det populære<br />
æble. Og det må kun kaldes Eve, hvis det<br />
er dyrket i New Zealand.l<br />
Heartland Group<br />
Heartland Group har hovedsæde i Nelson i den nordlige del af New Zealands sydø,<br />
hvor klimaet er perfekt til dyrkning af æbler og druer. Heartland Group, der har en<br />
årlig omsætning på 77 mio. kroner, ejes af fire plantageejere, der til sammen har<br />
350 <strong>hektar</strong>. Heraf dyrkes 95 procent <strong>med</strong> æbler og fem procent <strong>med</strong> pærer. De har<br />
eget pakkeri samt salgs- og marketingsfirma.<br />
Sorterne er primært Royal Gala (30 procent), Braeburn (30 procent), Eve (20 procent),<br />
Pink Lady (7 procent), øvrige (13 procent).<br />
Produktionen er på 18.000 ton æbler årligt, generelt er udbyttet 80-100 ton per<br />
<strong>hektar</strong>. Til sammenligning producerer New Zealands største æbleproducent, Enza,<br />
72.000 ton.<br />
Heartland Group har omkring 50 fast ansatte, hvoraf de fire er i administrationen,<br />
blandt andre danske Morten Tønder. I højsæsonen er der op til 500 ansatte. Plukkerne<br />
arbejder på akkord og får cirka 93 kroner 1 per 400 kilo. I pakkeriet får de ansatte<br />
lidt over mindstelønnen, der er 38,75 kroner 1 i timen.<br />
Avlerne afregnes <strong>med</strong> cirka fem kroner per kilo æbler til eksport. Herfra skal trækkes<br />
udgifter til pakkeri, shipping og køl. Udsalgsprisen i butikkerne er cirka 8,65 kroner<br />
per kilo i New Zealand, mens den er cirka 15 kroner per kilo i Europa.<br />
20 procent af produktionen sælges i New Zealand, resten i Europa, England og USA.<br />
1. Prisen er omregnet fra new zealandske dollar til danske kroner <strong>med</strong> kurs 310.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 323
Internet: www.bayercropscience.dk<br />
Mobileweb: www.mobilkonsulenterne.dk<br />
Giver bedre kvalitet<br />
<strong>med</strong> bær der holder<br />
længere<br />
Teldor beskytter dine bær og sikrer<br />
et højt udbytte og høj kvalitet.<br />
Et godt råd: Anvend Teldor mod<br />
gul monilia og gråskimmel under<br />
frugtmodningen, så får bærrene<br />
en bedre holdbarhed<br />
– til glæde for dig og dine kunder!<br />
Har du spørgsmål til vores produkter til<br />
specialafgrøder så send en e-mail til:<br />
kirsten.friis@bayercropscience.com<br />
324 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009<br />
Så lidt som mulig, så meget som nødvendigt. Læs altid etiketten før brug. Medlem af Dansk Planteværn
TEKST OG FOTO: NIELS ENGGAARD KLAUSEN,<br />
AGROTECH<br />
To danske æbleavlere har til denne sæson<br />
hver indkøbt en to-rækket Lipco tunnelsprøjte,<br />
der afkorter sprøjtetiden og reducerer<br />
pesticidforbruget. Sprøjten klarer to<br />
rækker ad gangen. I midten sidder tanken,<br />
og på begge sider er en tunnel <strong>med</strong> tværstrømsblæsere<br />
og dyser. Dyserne er opdelt<br />
i to sektioner, således at der kan lukkes for<br />
de to øverste dyser, når rækkerne ikke er<br />
så høje. Siderne i hver tunnel fungerer som<br />
skjold for den sprøjtevæske, der ikke opfanges<br />
af bladene. Overskydende sprøjtevæske<br />
opsamles i render forneden, filtreres<br />
og ledes tilbage i tanken.<br />
Stor at vende <strong>med</strong><br />
Sprøjten er stor at køre rundt <strong>med</strong>, også så<br />
stor at der nogle steder skal ryddes<br />
læhegn. Det er erfaringen, som frugtavler<br />
Laust Spandet Jensen fra Vesterled Frugtplantage<br />
på Fejø, foreløbig har gjort sig.<br />
Frugtavler Flemming Jørgensen fra Boholtgaard<br />
i Hesselager på Østfyn bruger sin<br />
tunnelsprøjte på to tredjedele af arealet<br />
BESPARENDE - Flemming Jørgensen sparer<br />
15-25 procent kemikalier på årsbasis <strong>med</strong><br />
den nye tunnelsprøjte. Sprøjten kræver cirka<br />
10 meter forland, men følger let efter<br />
traktoren ud og ind ad rækkerne. De øverste<br />
to dyser i hver side er lukkede, da træerne ikke<br />
er så høje endnu. Overskydende sprøjtevæske<br />
opsamles, filtreres og genbruges.<br />
<strong>med</strong> æbler. På den sidste tredjedel er forlandet<br />
ikke stort nok. Det kræver cirka 10<br />
meter at vende for enden af rækken.<br />
Fremover vil der selvfølgelig blive plantet<br />
<strong>med</strong> henblik på, at tunnelsprøjten kan bruges.<br />
Spar tid og kemikalier<br />
Når kørselsforholdene først er i orden, er<br />
fordelene ved tunnelsprøjterne ikke til at<br />
overse. Forbruget af tid er reduceret væsentligt.<br />
Hvad der tidligere tog Flemming<br />
Jørgensen 12 timer at sprøjte, gøres nu på<br />
seks timer. Dertil skal lægges en halv til en<br />
hel times rengøring. Rengøringen er meget<br />
vigtig, for at recirkuleringen af overskydende<br />
sprøjtevæske virker.<br />
Ved årets tre første sprøjtninger har Flemming<br />
Jørgensen hver gang oplevet en besparelse<br />
på 25 procent på kemikalierne.<br />
Senere på sæsonen, hvor bladmassen er<br />
større, vil besparelsen falde. I en flerårig,<br />
tysk undersøgelse <strong>med</strong> forskellige tunnelsprøjter<br />
er der for denne sprøjte fundet<br />
KERNEFRUGT<br />
Tunnelsprøjten gør<br />
arbejdet lettere<br />
besparelser på 15-40 procent. Størst er<br />
besparelsen i det tidlige forår ved brug af<br />
grove dråber. Her opnås besparelser på op<br />
til 40 procent. En besparelse på 15-25 procent<br />
på årsbasis er realistisk. Undersøgelsen<br />
dokumenterer samtidig, at besparelsen<br />
af kemikalier er opnået uden nedgang<br />
i biologisk effektivitet af midlerne.<br />
Mindre afdrift<br />
En tunnelsprøjte reducerer afdriften væsentligt<br />
i forhold til en traditionel tågesprøjte.<br />
Tunnelsiderne skærmer for vinden<br />
og griber langt størstedelen af de dråber,<br />
som ikke afsættes i rækken af træer. Denne<br />
beskyttende virkning kombineret <strong>med</strong><br />
et mindre tidsforbrug giver en større fleksibilitet<br />
og frihed, således at sprøjtearbejdet<br />
kan gøres på de mest optimale tidspunkter.<br />
Stor tilfredshed <strong>med</strong> sprøjten<br />
De to avlere er meget tilfredse <strong>med</strong> konstruktionen<br />
af sprøjten. Den følger let<br />
traktoren ud og ind af rækkerne og føles<br />
stabil at køre <strong>med</strong>. De modeller af tunnelsprøjter,<br />
som Laust Jensen og Flemming<br />
Jørgensen tidligere har set på, har ikke<br />
virket stabile nok. Netop det at hele<br />
konstruktionen er solid og gennemtænkt<br />
har bevirket, at de først nu har investeret i<br />
en tunnelsprøjte.Vurderingen fra de to avlere<br />
er, at en tunnelsprøjte bør kunne være<br />
rentabel i de fleste plantager over 15-20<br />
<strong>hektar</strong>, under forudsætning af at træerne<br />
er ensartede og harmoniske.l<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 325
BLOMMER<br />
Større Opal blommer på Julior<br />
TEKST: BJARNE HJELMSTED PEDERSEN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUGSPRODUKTION, ÅRSLEV<br />
I et grundstammeforsøg <strong>med</strong> blommesorterne<br />
Kirkes og Ive, der blev plantet på Institut<br />
for Havebrugsproduktion i 2002,<br />
blev sorten Opal anvendt som bestøver.<br />
Opal blev okuleret samtidig <strong>med</strong> de to<br />
øvrige sorter og på de samme grundstammer.<br />
I forsøgsplantningen er Opal anvendt<br />
både som værnetræer for enden af rækkerne<br />
samt mellem parcellerne <strong>med</strong> Kirkes<br />
og for hvert fjerde træ i parcellerne <strong>med</strong><br />
Ive. Opal har derfor stået på forskellige<br />
grundstammer i forsøget, men træerne er<br />
kun indgået som bestøver- og værnetræer.<br />
Plantningen er nu seks år gammel, og<br />
træerne har en god størrelse og frugtproduktion.<br />
Mange, små blommer<br />
Opal er både en meget tidlig sort og en<br />
rigtig god spiseblomme. Den er samtidig<br />
meget produktiv <strong>med</strong> tendens til overproduktion<br />
og har derfor et stort behov for<br />
udtynding. I de sidste par år har der på de<br />
yderste værnetræer forsøgsvis været afprøvet<br />
virkningen af seks liter rapsolie per<br />
<strong>hektar</strong> én og to gange under fuld blomstring.<br />
Den visuelle udtyndingseffekt synes<br />
at være god nok, men vi har ikke foretaget<br />
egentlige målinger.<br />
På grund af Opals store frugtbarhed har<br />
frugterne tendens til at blive små. Det har<br />
derfor været meget interessant at iagttage,<br />
at nogle af de anvendte grundstammer<br />
har haft en positiv virkning på frugtstørrelsen.<br />
I tabel 1 er nævnt de anvendte<br />
grundstammer. Her ses også resultatet af<br />
målingerne af fasthed, frugtvægt og<br />
Tabel 1<br />
brixværdi på Opal i 2008. Standardgrundstammen<br />
er St. Julien A.<br />
Julior bedst til Opal<br />
Grundstammen Julior Ferdor har produceret<br />
de største blommer og samtidig de<br />
blommer, der har det højeste sukkerindhold.<br />
En af grundene, til at der kunne produceres<br />
så store blommer, er sandsynligvis,<br />
at grundstammen er noget kraftigere<br />
Fasthed, vægt og brix af Opal på forskellige grundstammer.<br />
Tallene er gennemsnit af fire høstdatoer fra den 1. august til den 8. august 2008.<br />
voksende end St. Julien A. Tilvæksten af<br />
Opal på Julior har dog ikke været målt i<br />
forsøgsperioden, fordi de kun har figureret<br />
som bestøver- eller værnetræer, men den<br />
gennemsnitlige tilvækst af sorterne Kirkes<br />
og Ive på Julior har de seks forsøgsår været<br />
30 procent kraftigere end på standardgrundstammen<br />
St. Julian A.<br />
I figur 1 er udviklingen af frugtstørrelsen<br />
fra den 1. til den 8. august 2008 vist for tre<br />
Grundstamme Forældre Fasthed 1<br />
Vægt Brix<br />
art eller hybrid gram per millimeter gram per styk<br />
Julior®Ferdor P. insititia × P. domestica 268,0 ab 2<br />
43,2 a 17,5 a<br />
Jaspi®Fereley P. salicina × P. spinosa 275,2 ab 40,9 ab 14,8 d<br />
Ishtara®Ferciana (P. cerasifera × P. salicina) × (P. cerasifera × P. persica) 246,8 bcd 39,0 bc 14,8 d<br />
Myrobalan B Prunus cerasifera 288,8 a 38,3 cd 14,9 d<br />
St. Julien no. 2 Prunus insititia 220,9 cd 38,0 cd 16,3 b<br />
St. Julien A Prunus insititia 226,7 cd 37,3 cd 16,0 bc<br />
Myrocal®Fercino Prunus cerasifera 278,4 ab 36,6 de 15,6 bcd<br />
Myrobalan P 1254 Prunus cerasifera 257,2 abc 36,1 de 15,1 cd<br />
Torniel®Avifel Prunus domestica 255,4 abc 34,6 e 16,0 bc<br />
GF655, Inra Prunus insititia 284,7 a 30,9 f 13,2 e<br />
Plumina®Ferlenain P. besseyi × P. cerasifera 209,2 d 23,8 g 14,8 d<br />
LSD95 37,65 2,33 1,06<br />
1. Fasthed er målt på en Firm Tech fasthedsmåler.<br />
2. Tal i samme kolonne efterfulgt af forskellige bogstaver er signifikant forskellige.<br />
JULIOR OG ST. JULIEN A - Opal podet på henholdsvis Julior (t.v.) og St. Julien A. Billederne er<br />
taget i oktober 2008 og viser træerne i deres sjette planteår. Opal på Julior har en mere åben<br />
kroneform end på St. Julien A, ellers synes forskellen på disse grundstammer at være ganske<br />
lille.<br />
326 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
af grundstammerne. Den svagtvoksende<br />
og meget produktive grundstamme Plumina<br />
har givet de mindste blommer i forsøget.<br />
Både tilvækst og den endelige<br />
størrelse på blommerne på grundstammen<br />
Julior har været større end standardgrundstammen.<br />
Den gennemsnitlige<br />
frugtstørrelse er steget ni gram fra 38 til<br />
47 gram per styk gennem de observerede<br />
otte dage, mens blommerne på St. Julien A<br />
kun er steget <strong>med</strong> tre gram per styk i samme<br />
periode. Både tilvæksten gennem disse<br />
otte dage og frugtstørrelsen er signifikant<br />
større på Julior end på standardgrundstammen<br />
St. Julien A.<br />
Konklusionen vil derfor være, at det bør<br />
overvejes at anvende den ganske lidt kraftigere<br />
grundstamme Julior® Ferdor til sorten<br />
Opal, fordi den kvitterer <strong>med</strong> større<br />
blommer <strong>med</strong> et højt sukkerindhold, også<br />
selvom det skulle betyde lidt mere beskærearbejde.<br />
l<br />
Brix<br />
19.0<br />
18.0<br />
17.0<br />
16.0<br />
15.0<br />
14.0<br />
13.0<br />
12.0<br />
Krise for europæiske<br />
surkirsebær<br />
Surkirsebæreksperter fra Ungarn,Tyskland, Polen og <strong>Danmark</strong><br />
holdt sidst i maj måned møde i Polen, hvor man<br />
blandt andet talte om erhvervets kritiske situation.<br />
Eksperterne var enige om, at hvis priserne ikke ændrer<br />
sig, stopper produktionen i Europa.<br />
Der er ryddet godt op i lagrene fra sidste år, især for glaskonserves<br />
men også for frostvarer og saftkoncentrat, så<br />
de kan ikke trykke prisen i 2009. Første prognose tyder<br />
på, at dette års høst bliver af samme størrelse som 2008<br />
– altså cirka 300.000 ton i Europa. Det vides ikke, hvordan<br />
prisen bliver, men detailhandelen øver stærkt tryk for<br />
at få priserne længere ned. Her er specielt glaskonserves<br />
hårdt ramt.<br />
Arealet skal reduceres<br />
For at berolige det europæiske marked er det tvingende<br />
nødvendigt <strong>med</strong> væsentlige strukturforandringer i produktionen<br />
og en betydelig reducering af arealet. Tyskland<br />
og <strong>Danmark</strong> bakker op om det krav, som Polen og Ungarn<br />
stiller til EU om at få tilskud til rydning af plantager.Vi kan<br />
ikke vente på en naturlig strukturforandring, lyder meldingen<br />
fra eksperterne. Produktionen står foran et kollaps.<br />
Alle europæiske brancheforeninger bør derfor opfordre<br />
til, at man undlader at høste sine bær, hvis prisen ikke<br />
som minimum dækker omkostningerne.<br />
Efterspørgsel skal styre plantning<br />
Fra dansk side opfordrede Svend Jensen fra Danske Bær<br />
til, at nye tilplantninger fremover kun bør ske på baggrund<br />
af øget efterspørgsel. Desuden bør producenterne<br />
selv tage del i den nødvendige promovering af produkterne<br />
for at øge forbruget eller i det mindste fastholde<br />
det. På samme måde som det i disse år sker for blåbær og<br />
tranebær.<br />
Kilde:<br />
- Referat fra mødet i den europæiske ekspertgruppe for surkirsebær.<br />
- Obstbau 5, 2009.<br />
SURKIRSEBÆR<br />
1. aug 2. aug 3. aug 4. aug 5. aug 6. aug 7. aug 8. aug<br />
Julior®Ferdor St. Julien A Plumina®Ferlenain<br />
Figur 1. Indhold og udvikling af tørstofprocenten i perioden 1.-8. august 2008. Grundstammen<br />
Julior, der gav de største blommer, havde også den højeste brixværdi i forhold til standardgrundstammen<br />
St. Julien A. Plumina, der har tendens til tidligere modning end nogle af<br />
de øvrige afprøvede grundstammer, havde i gennemsnit også en lavere brixværdi end standardgrundstammen.<br />
SURKIRSEBÆR<br />
Vilde bier kan bruges til bestøvning<br />
I <strong>Danmark</strong> har vi omkring 200 vilde biarter. Honningbien er den mest<br />
almindelige og alsidige bibestøver i kulturplanter. Men også nogle af<br />
de øvrige biarter i den danske natur kan bruges i bestøvningsøje<strong>med</strong>.<br />
I 2007 blev det første systematiske forsøg <strong>med</strong> bibestøvning af<br />
Stevnsbær i <strong>Danmark</strong> udført af <strong>Danmark</strong>s Biavlerforening i samarbejde<br />
<strong>med</strong> Institut for Jordbrug & Økologi, KU-LIFE. Resultatet indikerer,<br />
at udsætning af bier kan virke meget positivt på udbyttet.<br />
Et nyt forskningsprojekt, som institut for Jordbrug og Økologi står for,<br />
skal de kommende år undersøge, hvordan man udnytter eksisterende<br />
biarter bedst muligt, sådan at en tilstrækkelig bestøvning sikres.<br />
- En del biarter har forskellige krav til klimaet, og derfor kan det vise<br />
sig at være en stor fordel at inddrage flere biarter som bestøvere på<br />
én gang, forklarer projektleder og adjunkt Lise Hansted.<br />
- Humlebien kan arbejde ved lave temperaturer og i dårligt vejr, mens<br />
honningbien kræver lunere vejr og ingen nedbør. Udsætning af humlebier<br />
kan måske bidrage til et højere udbytte i år <strong>med</strong> dårligt blomstringsvejr,<br />
hvor frugtsætningen normalt er lav. Ved at sætte bier ud<br />
til bestøvningskrævende afgrøder styrker vi samtidig bestøvningen og<br />
her<strong>med</strong> diversiteten af den vilde flora.<br />
Det nystartede projekt er et samarbejde mellem Institut for Jordbrug<br />
& Økologi, <strong>Danmark</strong>s Biavlerforening, EWH Bioproduction og producenter<br />
af Stevnsbær.<br />
Projektet, der er finansieret af Foreningen Plan-<strong>Danmark</strong>, løber fra<br />
2009-2012.<br />
FORSØG MED BIER - Hele Stevnsbærtræer i en 90 meter lang netdækket<br />
tunnel under blomstringen i 2009. Tunnelen var opdelt i bure, hvori der<br />
blev indsat forskellige bier. Foto: Lise Hansted.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 327
BLÅBÆR<br />
Danskerne<br />
spiser flere<br />
blåbær<br />
<strong>Danmark</strong>s førende supermarkedskæder<br />
melder om et<br />
mangedoblet salg af blåbær.<br />
Det skriver metroXpress.<br />
- Vi har øget salget af friske<br />
blåbær <strong>med</strong> 128 procent på ret<br />
kort tid, siger informationschef i Dansk Supermarked Erik Eisenberg<br />
til gratisavisen.<br />
- Når det gælder frosne bær, er salget også steget helt usædvanligt<br />
- så store stigninger som for blåbærs vedkommende ser<br />
vi sjældent. Blåbær er på nogle måneder gået fra at være en<br />
specialitet, som vi især førte i større butikker, til at være en<br />
standardvare selv i Netto, der kun skal have et basissortiment,<br />
siger han.<br />
Erik Eisenberg er ikke i tvivl om, at det er sundhedsbølgen og<br />
især kendte danskeres udsagn om, hvad der er sundt, der driver<br />
salget.<br />
- Hvis man virkelig vil have danskerne til at spise sundt, skal<br />
man åbenbart have en kendis til at udnævne noget til at være<br />
det rigtige, siger Erik Eisenberg og henviser til atleten og<br />
coachen Chris MacDonald samt eks-håndboldstjernen Marianne<br />
Florman.<br />
Coop, der blandt andet har kæderne Kvickly, Irma, Brugsen og<br />
Fakta, har firedoblet salget i forhold til for et par år siden,<br />
særligt i 2009 er det gået stærkt.<br />
- Blåbær smager godt, og det er en forudsætning for, at en vare<br />
bliver ved <strong>med</strong> at være populær og ikke bare sælger som en del<br />
af et kortvarigt modefænomen, siger Jens Juul Nielsen, der er informationsdirektør<br />
i Coop, til metroXpress.<br />
Kæmpe blåbær<br />
Store blåbær –<br />
dobbelt så store<br />
som normalt – er i<br />
dette forår blevet<br />
solgt i Tesco i England.<br />
Den nye sort<br />
<strong>med</strong> navnet Atlantic<br />
Blue er et resultat<br />
af 20 års forædlingsarbejde.<br />
De store blåbær<br />
dyrkes af selskabet <strong>med</strong> samme navn, Atlantic Blue, som er de<br />
største indenfor blåbærproduktion og -forsøg på det europæiske<br />
marked. Bærrene dyrkes kun i det sydlige Spanien i Donana<br />
nationalpark nær grænsen til Portugal, skriver magasinet<br />
Fruit and Vegetable Market.<br />
Blåbær er populære i England som aldrig før. De sidste tre år er<br />
salget steget meget. Selv nu, hvor der er krise, og de engelske<br />
forbrugere skærer ned på deres indkøb, sælger blåbær stadig<br />
godt. I 2008 steg salget af blåbær i hele England <strong>med</strong> 31 procent<br />
i forhold til året før og udgjorde en markedsværdi på i alt<br />
76 mio. pund. Det svarer til <strong>63</strong>0 mio. kroner.<br />
Det er frugtens meget omtalte, sunde egenskaber i forhold til<br />
kræft, hjerte-kar-sygdomme og aldringsprocessen, der lokker<br />
forbrugerne til at lægge blåbær i indkøbsvognen og industrien<br />
til at bruge dem i smoothies, yoghurt, muffins og babymad.<br />
Signum til blåbær<br />
Svampemidlet Signum WG har fået en off-label godkendelse til<br />
at bekæmpe gråskimmel i blåbær. Midlet er ikke godkendt til<br />
bekæmpelse af antracnose (Colletotrichum spp.).<br />
Midlet må anvendes fra begyndende blomstring og indtil tre dage<br />
før høst. Den maksimale dosering er 1,5 kilo Signum WG per<br />
<strong>hektar</strong>. Der må maksimalt foretages to behandlinger.<br />
Avlere, der anvender Signum WG i blåbær, skal være i besiddelse<br />
af off-label brugsanvisningen.<br />
Det er alene brugeren (gartneren), der hæfter for eventuelle<br />
skader som følge af anvendelsen af produktet. Producenten<br />
hæfter for indholdets korrekte sammensætning.<br />
Global udvidelse<br />
<strong>med</strong> blåbær<br />
Produktionen af blåbær er de seneste år steget<br />
ganske meget verden over. I Europa er det især<br />
Polen, der har ekspanderet, og de polske blåbær<br />
eksporteres i stigende grad til blandt andet England.<br />
Det polske areal <strong>med</strong> blåbær er fordoblet<br />
siden 2005 og er nu på cirka 2.500 <strong>hektar</strong>. Den<br />
store udvidelse skyldes isæt ét enkelt firma, som<br />
de sidste tre år har plantet store arealer til i den<br />
østlige del af Polen <strong>med</strong> henblik på eksport til<br />
England.<br />
Også i Holland er blåbærarealet vokset, men kun<br />
<strong>med</strong> 10 procent om året. Arealet er på cirka 260<br />
<strong>hektar</strong>. Forbruget af blåbær i Holland er også stigende,<br />
og ellers eksporteres hollandske blåbær<br />
hovedsageligt til Tyskland og England. Men det<br />
engelske marked er efterhånden trykket af billigere<br />
polske blåbær.<br />
I Frankrig har arealet været stabilt de senere år.<br />
Her er der omkring 300 <strong>hektar</strong>. I Spanien anslås<br />
arealet at være 450 <strong>hektar</strong><br />
Uden for Europa er produktionen af blåbær hastigt<br />
stigende, og de eksporteres i stigende grad<br />
til Tyskland, hvor forbrugerne nu spiser flere<br />
blåbær end tidligere, hele året. Sydamerika er en<br />
af de helt store spillere på blåbærmarkedet. Især<br />
i Chile er der sket en stor udvikling. I eksportsæsonen<br />
2007-2008 blev der sendt 30.000 ton<br />
blåbær ud af landet, især til Canada og USA, men<br />
også til England og Holland. Indenfor de seneste<br />
fem år er Chiles eksport seksdoblet, og der forventes<br />
yderligere eksportstigninger de kommende<br />
år.<br />
Også Argentina har store arealer <strong>med</strong> blåbær. I<br />
år har landet eksporteret knap 1.000 ton til USA,<br />
England og Holland. Sæsonen starter i Argentina<br />
allerede i slutningen af september.<br />
Den største blåproducent i verden er USA, som<br />
høster 175.000 ton, når man lægger både de vilde<br />
og de dyrkede arealer sammen. Det er især<br />
staten Michigan, der bidrager <strong>med</strong> store mængder.<br />
Kilde: Fruit and Vegetable Markets, 258, 2008.<br />
328 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Blog om bær<br />
The Berry Blog er et nyt tiltag, hvor man<br />
kan ”snakke” <strong>med</strong> andre om produktion,<br />
forarbejdning og forbrug af bær. Det er en<br />
ny hjemmeside, som handler om danske<br />
solbær, ribs og kirsebær. Et sted, hvor alle<br />
kan komme til orde, hvis man har noget på<br />
hjerte om disse gode, danske bær.<br />
Tanken er, at bloggen skal bidrage til at<br />
kortlægge mulighederne for at fremme afsætningen<br />
og forbruget af danske bær –<br />
og altså åbne nye døre for alle, der har<br />
<strong>med</strong> de danske bær at gøre. Det betyder,<br />
at man allerede nu, hvor hjemmesiden<br />
stadig er ny, kan læse om andres meninger<br />
vedrørende bær, finde inspiration fra andre<br />
kulturer, links til udenlandsk viden, opskrifter<br />
og deltage i diverse debatter.<br />
Byd ind<br />
Som bæravler er det oplagt at skrive ind til<br />
denne blog, og derved få et budskab ud til<br />
en bred kreds af læsere. Det kan være en<br />
kommentar vedrørende dyrkning, erfaringer<br />
omkring salg og produktion af bærprodukter,<br />
hvorfor man selv mener danske<br />
bær er bedst, eller spørgsmål til forbrugerne<br />
– ja, kun fantasien sætter grænsen.<br />
Alle – både bæravlere, folk der arbejder industrielt<br />
<strong>med</strong> bær, detailhandlen eller forbrugere<br />
- er velkomne til at byde ind på<br />
bloggen. Kig ind på hjemmesiden<br />
www.theberryblog.dk, bliv inspireret, eller<br />
inspirer andre. Det er her, du kan være<br />
<strong>med</strong> til at skabe forandring og en positiv<br />
ånd.<br />
FAKTA<br />
INDUSTRIBÆR<br />
Blog – hvad er det?<br />
Blog er en forkortelse af web plus<br />
log. En ’log’ er en logbog eller en<br />
dagbog, og en weblog er således et<br />
sted på nettet, hvor flere skriver om<br />
en fælles interesse.<br />
Bloggen er blevet kaldt demokratiets<br />
genkomst på nettet - et sted<br />
hvor alle har en stemme.<br />
Bloggen drives af Metaphor Reklamebureau<br />
og er oprettet efter aftale <strong>med</strong> Danish<br />
Berry Board.<br />
Solbærentusiaster til international konference på Fyn<br />
Der var solbær på programmet fra morgen<br />
til aften, da 60 solbærentusiaster fra 12<br />
lande mødtes til den 15. europæiske solbærkonference<br />
den 8.-10. juni på Fyn. Programmet<br />
var en blanding af faglige indlæg<br />
på Hotel Nyborg Strand, besøg på Forskningscenter<br />
Årslev, maskinudstillingen<br />
HorTeaM-Expo og en dansk solbærplantage,<br />
så deltagerne fik indtryk af, hvilke vilkår<br />
danske solbær produceres under.<br />
- Danske solbæravlere har svært ved at<br />
konkurrere på verdensmarkedet for saft,<br />
fordi vi producerer <strong>med</strong> meget store omkostninger.<br />
Vi betaler for eksempel timelønninger<br />
på 150 kroner i timen, jordpriserne<br />
ligger på 200-300.000 kroner per<br />
<strong>hektar</strong>, og vi har en meget restriktiv miljøpolitik.<br />
Eksempelvis har vi kun 12 pesticider<br />
til rådighed i dansk solbærproduktion,<br />
hvorimod Polen har 37 og Storbritannien<br />
har 42, fortalte Svend Jensen, der er<br />
daglig leder af Danske Bær og præsident<br />
for The European Blackcurrant Association.<br />
Det var frugtavler Jens Holmes i Kogsbølle<br />
ved Nyborg, der inviterede deltagerne til<br />
en vandring i solbærmarken.<br />
- Hvis vi vil bevare en produktion af solbær<br />
i <strong>Danmark</strong> og også komme et skridt<br />
videre, er vi nødt til at produktudvikle og<br />
promovere vore bær. Men det kommer ikke<br />
af sig selv.Vi skal selv være aktive og ikke<br />
vente på at andre går i gang, lød opfordringen<br />
fra Jens Holme.<br />
Det er baggrunden for, at marketingsbureauet<br />
Metaphor i øjeblikket hjælper de<br />
danske solbærproducenter <strong>med</strong> en treårig<br />
markedsføringsplan. Bureauet er på trapperne<br />
<strong>med</strong> den første rapport, hvor en af<br />
dagsordenerne er, at solbær ikke bare er<br />
dejligt, men også nødvendigt for sundhe-<br />
den, fordi bærrene er fyldt <strong>med</strong> antioxidanter,<br />
vitaminer <strong>med</strong> mere.<br />
Engelske erfaringer<br />
I England er avlerne et skridt foran. De har<br />
gennem de sidste fire-fem år gjort gode<br />
erfaringer <strong>med</strong> promovering af solbær. En<br />
fond <strong>med</strong> titlen ’The Blackcurrant Foundation’<br />
bestående af engelske avlere og forskere<br />
har skabt en stor bevidsthed om britiske<br />
solbærs mange sunde egenskaber.<br />
Solbær er blevet udråbt til at være en superfrugt<br />
sprængfyldt <strong>med</strong> antioxidanter<br />
og vitaminer.<br />
- The Blackcurrant Foundation har de sidste<br />
fem år haft stor succes <strong>med</strong> kampagner<br />
<strong>med</strong> oplysning om, at solbær kan<br />
modvirke sygdomme som Alzheimers,<br />
hjertesygdomme, inflammationer i led,<br />
nyresten og urinvejslidelser, samt at<br />
bærrene modvirker øjentræthed og aldring,<br />
fortalte fondens formand, solbæravler<br />
Joanna Hilditch på konferencen. Medierne<br />
har været gode til at bringe budskabet<br />
videre, og fem års kampagner er blevet<br />
til 250 dækninger i radio, tv og aviser, og<br />
210 mio. læsere har set budskaberne.<br />
Kampagnerne har kostet i alt 408.000<br />
pund, svarende til cirka 3,5 mio. danske<br />
kroner. Pengene er primært kommet fra<br />
afsætningsafgifter og er anvendt til PR-arbejde,<br />
hjemmeside, markedsføring og publikationer.<br />
Fondens <strong>med</strong>lemmer dyrker 2.000 <strong>hektar</strong><br />
solbær og producerer 14.000 ton frugt<br />
årligt.<br />
ANNEMARIE BISGAARD<br />
INTERNATIONAL - Solbæravlere fra 12 lande besøgte Jens Holmes 111 <strong>hektar</strong> store solbærplantage<br />
i Kogsbølle på Østfyn i forbindelse <strong>med</strong> den 15. europæiske solbærkonference.<br />
Foto: Annemarie Bisgaard.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 329
ÆRTER<br />
Afprøvning af sommerærter<br />
For andet år i træk var der<br />
sortsforsøg <strong>med</strong> sommerærter<br />
i Årslev. Sorterne EX<br />
0789, Cabaret og Utrillo<br />
gav de højeste udbytter og<br />
var også de hurtigste at<br />
plukke. Sammenlagt har EX<br />
0789 klaret sig bedst både i<br />
2007 og 2008.<br />
TEKST OG FOTO: GITTE K. BJØRN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUGSPRODUKTION, ÅRSLEV<br />
Sommerholdet af ærter blev sået den 28.<br />
april på en fin sandblandet lerjord ved Det<br />
Jordbrugsvidenskabelige Fakultet i Årslev.<br />
Forsøget blev sprøjtet mod ukrudt og lus<br />
og ellers vandet efter behov.<br />
Sorterne blev høstet én gang, når de havde<br />
flest høsttjenlige ærtebælge. Høsttidspunktet<br />
og plukketiden opgjort som minutter<br />
per kilo blev registreret. Det var kun<br />
de brugbare ærtebælge, som blev høstet.<br />
Efterfølgende blev ærtebælgene vejet. 100<br />
bælge inklusive ærter blev taget fra og vejet<br />
særskilt, således at man kunne få en<br />
stykvægt per bælg inklusive ærter.<br />
I sorterne blev der ligeledes udtaget prøver<br />
af hele planten, og på disse blev målt<br />
plantelængden, længde til første bærende<br />
nodie, antal bærende nodier, antal bælge<br />
per nodie, antal ærter i bælgen, samt<br />
længden af bælgen.<br />
Det sagkyndige udvalg for plukærter samt<br />
de fremmødte ved ’Åbent hus’ arrangementer<br />
bedømte helhedsindtryk af planten,<br />
helhedsindtryk af salgsvaren og bælgens<br />
farve. Der blev også smagt på sorterne.<br />
Figur 1. Sorter af plukærter. Brugbart udbytte<br />
i ton per <strong>hektar</strong> (LSD95=3,0). Årslev, 2008.<br />
TIDSTAGNING – Der blev taget tid på, hvor lang tid det tog at høste de enkelte parceller <strong>med</strong><br />
de forskellige ærtesorter.<br />
Tidligheden<br />
Sorterne Cabaret og Meridian var høstklare<br />
den 9. juli. Målesorten Utrillo blev<br />
høstet den 11. juli og de tre sidste den 14.<br />
juli. De to tidligste sorter (EX 702 og Pro-<br />
tor) fra 2007 og de to meget sene sorter<br />
(EX 790 og Television) var ikke <strong>med</strong> i forsøget<br />
i 2008. Planteantallet lå mellem 21<br />
og 31 planter per meter række. Der blev<br />
tilstræbt 25.<br />
Figur 2. Sorter af plukærter. Plukketid i minutter<br />
per kilo høstede bælge (LSD95=1,7). Årslev, 2008.<br />
330 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
TABEL 1<br />
Sorter af plukærter. Målinger på planten og bedømmelse af bælgen og planten. Årslev, 2008.<br />
Sort Plante- Længde til Antal bærende Antal bælge Bælgens farve Helhedsindtryk<br />
længde i cm første bærende nodier per nodie 9 = mørkest grøn 9 = bedst<br />
nodie i cm på planten Planten Salgsvaren<br />
Cabaret 72,8 50,8 3,6 2,0 5,8 7,7 6,3<br />
Meridian 49,7 36,5 3,1 2,0 6,0 4,8 5,2<br />
Utrillo 87,6 71,5 3,0 1,4 4,8 6,7 8,3<br />
EX 0789 92,1 75,3 3,3 1,5 6,5 6,8 7,3<br />
Quantum 86,8 <strong>63</strong>,4 3,2 2,5 5,3 6,3 4,8<br />
Tommy 87,9 54,2 5,5 1,6 7,5 5,0 5,2<br />
Gennemsnit 79,5 58,6 3,6 1,8 6,0 6,2 6,2<br />
LSD.95 4,5 3,9 0,7 0,4 1,6 1,5 1,4<br />
TABEL 2<br />
Sorter af plukærter. Måling på bælg og ærter, samt bedømmelse af ærtens smag. Årslev, 2008.<br />
Sort Længde af Antal ærter Vægt af bælg Ærter i % (vægt) Smag<br />
bælg i cm per bælg inkl. ærter g af bælg inkl. ærter 9 = bedst<br />
Cabaret 7,9 8,5 5,6 38,7 6,3<br />
Meridian 7,2 8,3 5,4 50,0 3,7<br />
Utrillo 10,7 9,2 14,4 30,8 7,0<br />
EX 0789 11,9 8,0 13,6 40,0 6,7<br />
Quantum 7,0 7,5 5,9 46,9 6,3<br />
Tommy 7,2 8,7 5,7 50,0 2,7<br />
Gennemsnit 8,6 8,4 8,8 42,7 5,4<br />
LSD.95 0,7 0,9 1,2 i.b. 1,7<br />
Udbytte og plukketid<br />
Der var stor forskel på det brugbare udbytte<br />
(figur 1). Sorterne EX 0789 og Cabaret<br />
fik registreret knap 10 tons per <strong>hektar</strong>,<br />
mens Meridian det mindste udbytte på<br />
under fem tons per <strong>hektar</strong>. Sorterne EX<br />
0789 og Cabaret havde også de højeste<br />
udbytter i 2007. Plukketiden fremgår af<br />
figur 2, og her tog det mellem 3,7 og 8,6<br />
minutter at plukke et kilo bælge. Sorten<br />
EX 0789 var ligesom i 2007 nemmest at<br />
plukke, mens sorten Meridian var sværest<br />
at plukke – den lå også blandt de sorter,<br />
der havde den længste plukketid i 2007.<br />
Målesorten Utrillo lå middel <strong>med</strong> hensyn<br />
til udbytte, men den var til gengæld hurtig<br />
at plukke, hvilket den også var i 2007.<br />
Beskrivelse af planterne<br />
Sorten Meridian havde de korteste stængler,<br />
mens EX 0789 var længst. Det første<br />
bærende nodie sad lavest på stænglen hos<br />
Meridian, og højest hos sorterne EX 0789<br />
og Utrillo.<br />
Det gennemsnitlige antal bærende nodier<br />
per plante lå mellem 3,0 (Utrillo) og 5,5<br />
(Tommy). Sorten Quantum havde flest<br />
bælge per nodie, mens Utrillo havde færrest.<br />
Sorterne Meridian og Tommy er semibladløse.<br />
Sorterne EX 0789 og Utrillo havde de<br />
længste bælge, mens Quantum havde de<br />
korteste bælge. Antallet af ærter per bælg<br />
lå mellem 7,5 (Quantum) og 9,2 (Utrillo).<br />
Målesorten Utrillo havde de tungeste bælge<br />
inklusive ærter, mens bælgene hos sor-<br />
ten Meridian vejede ni gram mindre.Andelen<br />
af ærter i procent af bælg inklusive ærter<br />
var størst hos Meridian og Tommy og<br />
mindst hos Utrillo.<br />
Bedømmelser<br />
Der var forskel på sorternes bælgfarve.<br />
Sorten Utrillo havde den mest lyse farve,<br />
mens sorten Tommy fik registreret de<br />
mørkeste bælge. Utrillo fik den bedste bedømmelse<br />
af helhedsindtrykket, når det<br />
gjaldt helhedsindtrykket af salgsvaren,<br />
mens Cabaret fik den bedste bedømmelse,<br />
når det drejede sig om planten. I dette års<br />
forsøg blev der også smagt på sorterne, og<br />
der faldt Utrillo ud som den bedst smagende<br />
sort.<br />
BEDST – EX 0789 gav et højt udbytte og var hurtig at plukke.<br />
ÆRTER<br />
Modtagelighed<br />
overfor skadegørere<br />
De samme sorter blev sået den 3. juni for<br />
at se, hvordan deres modtagelighed overfor<br />
svampesygdomme var. Planterne visnede<br />
mere eller mindre ned på grund af<br />
tørke og kraftigt angreb af lus, men ikke<br />
fordi de blev angrebet af svampesygdomme.<br />
Der var stor forskel på sorterne. Cabaret<br />
klarede sig absolut bedst efterfulgt af<br />
Tommy. De øvrige var stort set visnet ned<br />
den 11. august.<br />
Mange af resultaterne er meget lig de resultater,<br />
der kom ud af forsøget i 2007.<br />
Hvis du vil se disse resultater, kan du se<br />
dem på hjemmesiden www.agrsci.dk/ahp/<br />
gkb under linket ’Ærter’.l<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 331
JORDSKOKKER<br />
Vinterdækning og<br />
opbevaring af jordskokker<br />
For at sikre at man kan tage<br />
jordskokker op i løbet af<br />
hele vinteren, kan de vinterdækkes<br />
<strong>med</strong> forskellige<br />
materialer <strong>med</strong> halm som<br />
en billig og sikker metode.<br />
Jordskokkerne kan også<br />
korttidsopbevares i indtil<br />
tre uger og kan eventuelt<br />
indslås i sphagnum for længere<br />
tids opbevaring.<br />
TEKST OG FOTO: KAI GREVSEN OG GITTE K. BJØRN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUGSPRODUKTION, ÅRSLEV<br />
I jordskokprojektet ved Institut for Havebrugsproduktion,<br />
Årslev (se Frugt & Grønt<br />
nr. 6) indgik også udvikling af metoder til<br />
at forlænge sæsonen for jordskokker.<br />
Blandt andet blev der lavet forsøg <strong>med</strong><br />
forskellige former for vinterdækning<br />
(halm, plast, fiberdug, filt, buer mm.), så<br />
knoldene kan tages op, selv om der er frost<br />
i jorden. Derudover blev der lavet forsøg<br />
<strong>med</strong> opbevaring på køl ved forskellige<br />
temperaturer koblet <strong>med</strong> forskellige kloner<br />
og behandlinger før indlagring.<br />
Vinterdækning<br />
Ideen <strong>med</strong> vinterdækning af jordskokker<br />
er at holde jorden frostfri, så man altid<br />
kan tage jordskokker op uanset vejret. Det<br />
er således ikke for at beskytte jordskokkerne,<br />
der tåler en del frost. Det er heller<br />
ikke nødvendigt at dække hele gårdens<br />
areal <strong>med</strong> jordskokker, kun et areal som<br />
sikkerhed for optagning når der er længerevarende<br />
frost, for eksempel nok til fire<br />
ugers salg i løbet af vinteren. Vinterdækning<br />
blev lavet i samarbejde <strong>med</strong><br />
Frank van Beek, Billeslund, og alle behandlinger<br />
anvendt til vinterdækning her i forsøget<br />
kan i princippet udføres <strong>med</strong> maskiner.<br />
Forsøgsplan<br />
I vinteren 2006/07 blev der på Billeslunds<br />
jordskokmark udført forsøg <strong>med</strong> forskellige<br />
former for vinterdækning. Jordskokker<br />
af klon ’Krogerup’ blev på voksestedet<br />
dækket den 4. december 2006 <strong>med</strong> henholdsvis:<br />
• Halm (40 ton per <strong>hektar</strong>).<br />
• Fiberdug (Lutrasil Frostselect 30 g/m 2 ).<br />
• Plantemateriale (skud af jordskokker<br />
tromlet ned over rækkerne).<br />
• Kontrol uden dækning.<br />
I alle parceller undtagen dem <strong>med</strong> plantemateriale<br />
blev toppen brakpudset før<br />
dækning.<br />
I vinteren 2007/08 blev behandlingerne<br />
<strong>med</strong> forskellige dækningsmaterialer udvidet.<br />
Marken var igen den samme som i foregående<br />
år, og jordskokkerne blev dækket<br />
den 5. december 2007 <strong>med</strong> henholdsvis:<br />
• Halm (40 ton per <strong>hektar</strong>).<br />
• Sort plast/filt/sort plast (fladedækning).<br />
• Buer/sort plast.<br />
VINTERDÆKNING – Vinterdækning af jordskokker den 5. december 2007 på Billeslunds marker ved Gram.<br />
• Buer/filt/sort plast.<br />
• Kontrol uden dækning.<br />
(Sort plast: 0,05 mm; 1,5 x 200 m rulle. Filt:<br />
3 mm; 1,5 x 40 m rulle, ’Vattex’. Buer: 1,5<br />
m maskine).<br />
Dækning <strong>med</strong> halm kan gøres uden plastikfolie<br />
i bunden, som det er normalt at<br />
bruge ved gulerødder. Temperaturen i jorden<br />
i fem centimeter dybde blev registreret<br />
fra start til slut ved hjælp af små dataloggere<br />
(Tinytag fra Gemini). Der blev udtaget<br />
prøver af jordskokkerne ved start og<br />
efter to og tre måneder lige efter en periode<br />
<strong>med</strong> frost i en uge.<br />
Resultater af vinterdækning<br />
Begge de to vintre 2006/07 og 2007/08<br />
var desværre meget milde og havde ikke<br />
streng frost, men der var dog flere perioder<br />
<strong>med</strong> frost i jorden i op til en uge i begge<br />
vintre.<br />
Resultatet i 2006/07 blev, at kun dækning<br />
<strong>med</strong> 40 ton halm per <strong>hektar</strong> gav tilstrækkelig<br />
isolering til at holde jorden frostfri,<br />
således at jordskokkerne altid kunne tages<br />
op. Plantematerialet gav slet ikke nok isolering<br />
til at betyde noget. Fiberdugen holdt<br />
frosten af jorden i et stykke tid, men kunne<br />
ikke beskytte ved frost i over en uge. I<br />
luften i to meters højde var der ned til 10<br />
graders frost omkring 25. januar 2007.<br />
I vinteren 2007/08 viste både 40 ton halm<br />
per <strong>hektar</strong> og kombinationen af ’sort<br />
plast/filt/sort plast’ sig at kunne holde jorden<br />
frostfri selv ved længerevarende frost.<br />
I figur 1 ses temperaturen under de forskellige<br />
dækkematerialer i forhold til kon-<br />
332 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
trol uden dækning. I to meters højde var<br />
der ned til 6°C frost i en uge i både december<br />
2007 og i februar 2008. Kombinationen<br />
<strong>med</strong> buer og plast var ikke tilstrækkelig<br />
til at holde jorden frostfri, og<br />
buer/filt/plast var noget bedre <strong>med</strong> hensyn<br />
til temperatur, men buer og plast er<br />
meget følsomme for vind og blev ødelagt<br />
efter en stiv kuling sidst i februar 2008.<br />
Fladedækningen <strong>med</strong> ’plast/filt/plast’ virker<br />
næsten som en vintermåtte og var<br />
meget holdbar overfor vejr og vind. Filten<br />
mellem lagene af plast var stadig tør de<br />
fleste steder selv ved optagning sidst i<br />
marts. En hurtig udregning af hvad prisen<br />
per kvadratmeter ville blive, gør det mindre<br />
attraktivt at anvende for eksempel<br />
plast/filt/plast løsningen i stedet for halm.<br />
TABEL 1<br />
Pris per kvadratmeter<br />
dækket areal<br />
Materiale Pris Pris, kr./m 2<br />
Halm 0,50 kr. pr. kg<br />
ved 40 t/ha<br />
2,00<br />
Plast/filt/ 0,97 kr. + 6,17 kr. 8,11<br />
plast + 0,97 kr.<br />
Thermo 1,80 kr. pr. m2 Select 30<br />
1,80<br />
I prøverne af jordskokker fra de forskellige<br />
slags dækkematerialer blev der blandt andet<br />
målt indhold af inulin og sukrose. Resultaterne<br />
viser, at selv om den ydre kvalitet<br />
af jordskokkerne fra de forskellige behandlinger<br />
ser ens ud, er der alligevel forskel<br />
i sukkersammensætning. De halmdækkede<br />
jordskokker havde i begge år et<br />
højere indhold af inulin i forhold til den<br />
udækkede kontrol (figur 2). De udækkede<br />
jordskokker havde omsat noget af inulinen<br />
Figur 2. Indholdet af inulin og sukrose i jordskokker efter vinterdækning<br />
<strong>med</strong> henholdsvis halm, fiberdug eller plast/filt/plast og en<br />
kontrol uden dækning. Jordskokkerne blev dækket første uge af december,<br />
og der blev udtaget prøver i marts det følgende år (i kontrolparcellerne<br />
var jorden frossen i op til en uge). Stregerne er SE<br />
(n=3). Temperaturforløbet igennem vinteren ses i figur 1.<br />
Fig. 1. Temperaturforløb under forskellige dækkematerialer i vinteren 2007/08.<br />
til sukrose. Frosten eller de lave temperaturer<br />
havde bevirket, at jordskokkerne havde<br />
spaltet inulinkæderne til mindre sukkerarter<br />
for at beskytte mod frosten. Dette<br />
forhold vil sandsynligvis kunne smages<br />
og ligner det fænomen, man har i kartofler,<br />
der får frost eller lave temperaturer, så<br />
bliver de søde i smagen. I figur 2 ses indholdet<br />
af inulin og sukrose efter dækning<br />
<strong>med</strong> henholdsvis halm og kontrol ved optagninger.<br />
Mellemlager på køl<br />
I 2007/08 blev der udført forsøg <strong>med</strong> opbevaring<br />
på køl for at kunne udvide sæsonen<br />
eller for at have et slags mellemlager<br />
for at udvide kapaciteten til salg. Jordskokker<br />
af klonerne Rema, Mari og ’Krogerup’<br />
blev høstet cirka 1. december og opbevaret<br />
ved henholdsvis 1 og 5°C ved over 95<br />
procent relativ luftfugtighed i op til 11<br />
uger. Det skal pointers, at kun absolut<br />
JORDSKOKKER<br />
sundt materiale kan opbevares, og er der<br />
smitte <strong>med</strong> for eksempel knoldbægersvamp<br />
<strong>med</strong> fra marken, kan det hurtigt<br />
ødelægge materialet selv ved 1°C. Der<br />
blev desuden testet, om vask før opbevaring<br />
betyder noget for holdbarhed, og om<br />
’indslåning’ i sphagnum ved indlagring kan<br />
gavne holdbarheden. Indslåning i sphagnum<br />
kunne også gøres maskinelt for eksempel<br />
ved dosering samtidigt <strong>med</strong> optagning<br />
i storkasser.<br />
De fem forsøgsled var:<br />
• Kloner: ’Krogerup’, Mari, Rema.<br />
• Behandling 1: ± Vask før lagring.<br />
• Behandling 2: ± Indslåning i sphagnum.<br />
• Temperatur: 1°C eller 5°C.<br />
• Udtagning: Efter henholdsvis<br />
3 uger, 7 uger og 11 uger.<br />
Der blev indlagret cirka 10 kilo af hver behandling<br />
i tremmekasser af plast, og ved<br />
udtagninger blev jordskokkerne vasket,<br />
>>><br />
Figur 3. Brugbare jordskokker efter kølelagring som resultat af klon<br />
(’Krogerup’, Mari og Rema), temperatur (1°C og 5°C) og lagerperiode<br />
(3, 7, og 11 uger efter indlagring). Stregerne er SE (n=2).<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 333
JORDSKOKKER<br />
sorteret og kvalitetsbedømt for brugbare, syge, bløde, skadede og<br />
så videre I nogen af behandlingerne blev der også her målt indhold<br />
og fordeling af inulin og sukkerarter.<br />
Resultater opbevaring på køl<br />
Rema, en ’rødlig’ jordskokklon, havde den bedste holdbarhed på<br />
køl. Ved 1°C var der stadig 90 procent brugbare efter syv ugers<br />
opbevaring, og ved 5°C var der cirka 80 procent brugbare (figur<br />
3). ’Krogerup’ holdt sig næstbedst, og Mari, der er en tidlig klon,<br />
er ikke egnet til opbevaring på køl. Ved 1°C holdt jordskokkerne<br />
sig signifikant bedre end ved 5°C, og i gennemsnit var der cirka<br />
25 procent flere brugbare efter syv uger ved den lave temperatur<br />
(figur 4 og 5). Indholdet af inulin var lidt højere (1,3 procent) og<br />
sukrose lidt lavere (2,0 procent) i de knolde, der blev opbevaret<br />
ved 5°C end ved 1°C. Igen et udslag af at lav temperatur katalyserer<br />
omdannelse af de langkædede sukker (inulin) til mindre<br />
sukkermolekyler (sukrose, fruktose, glukose). Den meget lille forskel<br />
kan sandsynligvis ikke smages i slutproduktet.<br />
Den vigtigste årsag til frasortering var bløde knolde (figur 4).Vask<br />
før indlagring havde som ventet en dårlig indvirkning på holdbarheden<br />
og især ved 5°C. Indslåning i sphagnum før indlagring havde<br />
en positiv effekt på holdbarheden, og selv efter 11 uger var der<br />
over 75 procent brugbare til sammenligning <strong>med</strong> uvasket ved<br />
1°C, hvor der var cirka 50 procent brugbare. Efter 11 uger blev<br />
PRØVEOPTAGNING – Prøveoptagning af overvintrede jordskokker i<br />
marts 2008 efter en uges frostvejr.<br />
1. udtag 9. januar 2008, 22 dage, 3 uger<br />
2. Udtag 4. februar 2008, 48 dage, 7 uger<br />
3. Udtag 6. marts 2008, 79 dage, 11 uger<br />
Figur 4. Resultater af opbevaring på køl ved henholdsvis 1 og 5°C,<br />
<strong>med</strong> og uden vask, og <strong>med</strong> og uden indslåning i spagnum før indlagring.<br />
Jordskokker af klon ’Krogerup’ blev indlagret den 18. december<br />
2007 og udtaget efter tre, syv og 11 uger.<br />
knoldene hurtigt sorte og usælgelige, efter at de var vasket til<br />
salg, og 11 uger kunne kun lade sig gøre ved indslåning i sphagnum.<br />
Konklusioner<br />
Vinterdækning <strong>med</strong> 40 ton halm per <strong>hektar</strong> giver en sikker frostfri<br />
mark, der altid kan tages op.<br />
Kombinationen <strong>med</strong> plast/filt/plast giver også frostfri mark, men<br />
det er væsentligt dyrere og har endnu ikke været testet under<br />
ekstreme frost forhold. Hvis brugen af konventionel halm på <strong>økologiske</strong><br />
marker bliver forbudt, kan det måske blive aktuelt at arbejde<br />
videre <strong>med</strong> ideen.<br />
Korttidsopbevaring indtil tre uger kan fint lade sig gøre <strong>med</strong> de<br />
rigtige kloner (sene sorter). Ved længere tids opbevaring er indslåning<br />
i sphagnum en fordel. Jordskokkerne bør ikke vaskes før<br />
indlagring.l<br />
334 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Overvintrende <strong>økologiske</strong><br />
blomkål på Tåsinge<br />
Hos Peter Bay Knudsen på Tåsinge er det lykkedes at dyrke overvintrende<br />
<strong>økologiske</strong> blomkål i 2008/09. Der er afprøvet tre sorter<br />
- Dalton, Fredor og Picasso - sorter der bruges til overvintrende<br />
kål i Belgien, Frankrig og England. Egentligt klarede alle sorter<br />
sig godt, og de tidligste blomkål var allerede klar i uge 16/17, men<br />
på det tidspunkt var Peter Bay Knudsen endnu ikke klar!<br />
Kålene blev plantet i uge 28 efter tidlige kartofler <strong>med</strong> 25.000<br />
planter per <strong>hektar</strong>. De fik 170 kilo N per <strong>hektar</strong> som komposteret<br />
dybstrøelse om efteråret. De har ikke manglet gødning og er<br />
ikke gødet her i foråret. Der er ingen skadedyr så tidlig om foråret,<br />
så kålene behøvedes ikke at blive dækket, og de er heller<br />
ikke drevet frem under fiberdug. Høstprocenten er dog meget<br />
lav, maksimalt 25 procent, men det er lykkedes at finde nogle<br />
sorter, der klarer det milde klima på Tåsinge, og derfor forsøger<br />
Peter Bay sig igen til næste vinter.<br />
TEKST OG FOTO: RICHARD DE VISSER<br />
Overvintret økologisk blomkål på Tåsinge den 2. maj 2009.<br />
Såning af løg i multipiller<br />
Ukrudtsbekæmpelse i <strong>økologiske</strong> såløg er en krævende opgave,<br />
og der kan hurtigt bruges mellem 100 og 300 timer til lugning<br />
og hakning. I <strong>Danmark</strong> planter man derfor de <strong>økologiske</strong> løg,<br />
mens man i Holland og Tyskland sår størsteparten af løgene. For<br />
at nedbringe antallet af timer, som de hollandske økologer skal<br />
bruge til lugning, har forskere ved Wageningen universitet udviklet<br />
to systemer: 1) løg sås i piller <strong>med</strong> fem til seks frø per pille<br />
(multipiller), 2) løgfrø bliver sået <strong>med</strong> en luftsåmaskine, der<br />
er tilpasset til at så seks frø indenfor tre centimeter. De færdige<br />
løg tog ikke skade af de trange kår i de afprøvede systemer, som<br />
vi også har erfaring <strong>med</strong> fra plantede løg. Fordelen ved disse<br />
multisystemer er, at løgene under normale omstændigheder<br />
hurtigere står fast, når de sås i grupper og derfor kan tåle en tidligere<br />
og mere intensiv mekanisk påvirkning. Desuden kan løgene<br />
i multipillen behandles <strong>med</strong> et eventuelt godkendt bejdsemiddel.<br />
Derudover var der mindre forskel i fremspiring ved dybere<br />
såning i piller end ved almindelig rækkesåning, som klart<br />
kan være en fordel under tørre forhold. Ved moderne præcisionsteknik,<br />
skrabepinde og en fingerweeder anses det for realistisk<br />
at nedbringe arbejdsforbruget til lugning til 10 timer per<br />
<strong>hektar</strong>, skriver website AgriHolland.<br />
RICHARD DE VISSER<br />
DIVERSE<br />
NY TEKNIK<br />
Fuldautomatisk kålafpudser<br />
Nosma© CC-2620 Cabbage Cleaner er udviklet til at afpudse<br />
og klargøre lagerkål til friskvaremarkedet. Kålene<br />
bliver skånsomt ført frem via to valser <strong>med</strong> en speciel<br />
gummiprofil, således at kålene roterer, mens de føres<br />
fremad. De ydre blade løsnes via bevægelsen langs <strong>med</strong><br />
valserne, mens en kraftig, justerbar luftstrøm blæser via<br />
fem til 10 dyser. De løsnede blade falder gennem mellemrummet<br />
imellem de to valser og falder til jorden. Hovederne<br />
forlader maskinen pæne og uden beskadigelser, og det<br />
er ikke nødvendigt <strong>med</strong> en efterfølgende trimning. Der er<br />
selvfølgelig forskelle på kålsorter og -størrelser, men maskinen<br />
kan justeres ved at regulere afstanden mellem valserne<br />
samt i luftmængde og indblæsningsvinkler.<br />
Det var en tysk grønsagsproducent, Norbert Basten, som<br />
fik ideen, og det er en fabrikant i Holland, som laver maskinen.<br />
Maskinen skulle være ti gange hurtigere end ved manuel<br />
afpudsning og kan rense op til 10 ton kålhoveder per time.<br />
Kålafpudseren kan bygges sammen <strong>med</strong> en storkassetipper<br />
og en fuldautomatisk stoksnitter, ligesom forskelligt<br />
efterbehandlingsudstyr som størrelsessortering kan monteres.<br />
Læs mere og se video af kålafpudseren på www.cabbagecleaner.com<br />
Tidlige porrer fra uge 22<br />
Jos van der Velden i Liessel, Holland, startede op <strong>med</strong> levering af<br />
nye tidlige porrer i uge 22! Det drejer sig om småplanter fra Marokko<br />
af sorten Roxton, som blev udplantet i uge 10. Høsten af<br />
de nye porrer fulgte umiddelbart efter at de sidste porrer fra kølelageret<br />
var sluppet op.<br />
Van der Velden har kun brugt enkelte kulturtekniske kunstgreb.<br />
Vækstforholdene har været gode uden problemer <strong>med</strong> frost,<br />
men til gengæld <strong>med</strong> relativ lille lysindstråling. Derfor blev nytten<br />
af plastdækningen begrænset. På grund af de sommerlignende<br />
vejforhold i april blev plasten taget af efter påsken.<br />
Ifølge avleren er den største trussel ved den tidlige produktionen<br />
løgfluer, men midlet Tracer (spinosad) virker godt. I uge 21<br />
fik avlerne 7,44 kroner per kilo flotte porrer, skriver Groenten &<br />
Fruit.<br />
Ammoniumpolyfosfat<br />
øger udbyttet af porrer<br />
En dosering på 50 liter ammoniumpolyfosfat gav i et forsøg<br />
mellem 11 og 15 procent større udbytte i porrer.<br />
På forsøgsstation Provinciaal Proefcentrum voor de Groententeelt<br />
i Kruishoutem, Belgien, sammenlignede man udbyttet i<br />
porrer efter tildeling af henholdsvis 50 og 100 liter ammoniumpolyfosfat<br />
<strong>med</strong> ubehandlet. De 50 liter gav et udbytte på 51<br />
ton porrer per <strong>hektar</strong>, de 100 liter gav 49,4 mens de ubehandlede<br />
gav 44,6 ton. I løbet af sæsonen var de behandlede porrer<br />
mørkere og større, og ved høst var de signifikant mere ensartede,<br />
havde en bedre bladfarve og –stilling og sortering end de<br />
ubehandlede, skriver Groenten & Fruit.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 335
ØKOLOGI<br />
Gulerod, løg, salat og hvidkål<br />
i <strong>økologiske</strong> sædskifter<br />
Økolgisk jordbrug har som<br />
mål at producere produkter<br />
af bedre kvalitet på en mere<br />
miljøvenlig måde. Et stort<br />
anlagt projekt skal prøve at<br />
dokumentere og give svar<br />
på en lang række komplicerede<br />
spørgsmål om dyrkningssystemer,produktkvalitet<br />
og miljøeffekter.<br />
TEKST: KRISTIAN THORUP-KRISTENSEN<br />
INSTITUT FOR HAVEBRUGSPRODUKTION, ÅRSLEV<br />
FOTO: STIG F. NIELSEN<br />
Vi har ved Institut for Havebrug i Årslev<br />
siden 2005 gennemført et projekt, hvor vi<br />
sammenligner konventionel og økologisk<br />
grønsagsdyrkning. Vi arbejder <strong>med</strong> fire<br />
forskellige dyrkningssystemer, et konventionelt<br />
og tre <strong>økologiske</strong>. De fire systemer<br />
har helt de samme grønsags- og kornafgrøder<br />
og grundlæggende sædskifte, men<br />
er forskellige på mange andre måder.<br />
Sædskiftet består af kornafgrøder hvert<br />
andet år (rug eller havre) og af grønsager<br />
i de andre år (gulerod, løg, salat og hvidkål).<br />
Flere detaljer om sædskiftet og de<br />
fire dyrkningssystemer kan ses på www.<br />
vegqure.elr.dk.<br />
”Simplest muligt”<br />
eller <strong>med</strong> efterafgrøder<br />
I det konventionelle dyrkningssystem bruger<br />
vi sprøjtemidler og kunstgødning til at<br />
opnå de bedst mulige udbytter. Det første<br />
af de <strong>økologiske</strong> (Ø1) er baseret på import<br />
af husdyrgødning.Vi bruger naturligvis ikke<br />
sprøjtemidler, og den gennemsnitlige<br />
tilførsel af N er på 94 kilo N per <strong>hektar</strong><br />
mod 149 kg N i det konventionelle system.<br />
I det andet <strong>økologiske</strong> system (Ø2) indpasser<br />
vi efterafgrøder og grøngødning så<br />
ofte som muligt, det vil sige, at i kornafgrøderne<br />
undersår vi grøngødning. Vi undersår<br />
lucerne og rødkløver i rugen og rajgræs<br />
blandet <strong>med</strong> hvidkløver og sneglebælg<br />
i havren. Disse grøngødningsafgrøder<br />
får så lov til at gro videre efter høst<br />
om efteråret, hvor de både fungerer som<br />
efterafgrøder, der nedsætter udvaskningen<br />
af kvælstof, og hvor bælgplanterne<br />
fikserer kvælstof fra luften, som kan bidrage<br />
til N-forsyningen af næste års grønsagsafgrøde.<br />
Efter salat dyrker vi en olieræddike<br />
efterafgrøde, mens de tre andre<br />
grønsagsafgrøder høstes så sent, at der ikke<br />
kan etableres en effektiv efterafgrøde<br />
efter høst. Efterafgrøder og grøngødning i<br />
Ø2 sikrer en væsentlig del af grønsagernes<br />
N-forsyning, og de fleste afgrøder<br />
dyrkes ugødet. Der tilføres kun gødning til<br />
hvidkål og løg, og i gennemsnit over dyrkningssystemet<br />
tilføres kun 28 kg N per<br />
<strong>hektar</strong>.<br />
Dogmeøkologi<br />
Det tredje <strong>økologiske</strong> system (Ø3) er et<br />
lidt mere ‘dogme-økologisk’ system. I<br />
grønsagsafgrøderne dyrker vi mellemafgrøder<br />
for at fremme livsbetingelserne for<br />
nyttedyr og der<strong>med</strong> fremme den naturlige<br />
regulering af skadedyr. Det opnår vi ved, at<br />
striber af de grøngødningsafgrøder, der<br />
etableres i rug og havre, får lov at blive<br />
stående som mellemafgrøde rækker imellem<br />
grønsagerne. Der fræses striber op til<br />
plantning af grønsager, sådan at der for<br />
hver anden grønsagsrække findes en række<br />
<strong>med</strong> mellemafgrøde. Disse mellemafgrøder<br />
skal så forbedre livsbetingelserne<br />
for nyttedyr, og sikre at nyttedyrerne har<br />
let adgang til at bevæge sig ind i grønsagsrækken<br />
og bidrage til regulering af skadedyr<br />
i afgrøderne. Tilførsel af gødning og<br />
brug af grøngødning og efterafgrøder er i<br />
øvrigt som i Ø2. Den eneste forskel er, at<br />
vi har valgt nogen andre arter som grøngødning,<br />
arter som i tidligere forsøg har<br />
vist sig at have en moderat konkurrenceevne,<br />
sådan at de ikke konkurrerer for meget<br />
<strong>med</strong> hovedafgrøden.<br />
Det er meget forskelligt, hvor højt et udbytte<br />
vi kan opnå af de <strong>økologiske</strong> grønsager,<br />
i forhold til det udbytte vi opnår i de<br />
konventionelle afgrøder. De <strong>økologiske</strong> gulerødder<br />
har givet udbytter på 92 procent<br />
af det konventionelle udbytte, mens <strong>økologiske</strong><br />
løg kun har givet udbytte på cirka<br />
64 procent. Indimellem ligger salat og<br />
hvidkål <strong>med</strong> <strong>økologiske</strong> udbytter på 78 og<br />
84 procent af det konventionelle udbytte.<br />
Også kornafgrøderne reagerer meget forskelligt,<br />
hvor økologisk rug giver cirka 70<br />
procent af det udbytte, vi opnår i den konventionelle<br />
rug, mens økologisk havre faktisk<br />
ligger på 101 procent af det konventionelle<br />
udbytte.<br />
Økoløg er svært<br />
Det relativt dårlige udbytte af de <strong>økologiske</strong><br />
løg skyldes nok især to ting. Dels kan<br />
vi ikke bruge placeret startgødning i de<br />
<strong>økologiske</strong> løg, og det betyder, at løgenes<br />
tidlige tilvækst bliver svagere end i de konventionelle<br />
løg. Den anden hovedårsag er<br />
løgskimmel, som ofte giver betydelige udbyttetab<br />
i <strong>økologiske</strong> løg. Der er derimod<br />
336 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
TABEL 1<br />
Sammenligning af udbytterne<br />
(ton per <strong>hektar</strong>) i de fire dyrkningssystemer<br />
Gulerod Hvidkål Løg Salat<br />
Konventionelt 100 96 88 48<br />
Ø1 92 80 58 38<br />
Ø2 91 83 55 37<br />
Ø3 57 60 39 21<br />
ikke noget, der tyder på, at der alt i alt<br />
mangler kvælstof til de <strong>økologiske</strong> løg.<br />
Et problem i sammenligningen i forsøget<br />
kan være, at både de <strong>økologiske</strong> og konventionelle<br />
løg er etableret som speedling<br />
planteløg, en metode som er meget udbret<br />
i økologisk dyrkning, mens konventionelle<br />
løg oftest er såløg. Udplantning af løg er<br />
relativt dyr metode, men den er værdifuld<br />
i økologisk løgproduktion, både fordi den<br />
gør det lettere at håndtere ukrudt, fordi<br />
den giver et højere udbytte, og fordi afgrøden<br />
udvikles tidligere, så løgene når at danne<br />
et større udbytte, inden de for alvor skades<br />
af løgskimmel. Hvis vi havde lavet den<br />
måske mere realistiske sammenligning<br />
imellem <strong>økologiske</strong> planteløg og konventionelle<br />
såløg, havde udbytteforskellen nok<br />
været noget mindre.<br />
Større udbytter kræver mere N<br />
Økologisk salat og hvidkål har givet omkring<br />
80 procent af udbyttet i de konventionelle<br />
afgrøder. Når det <strong>økologiske</strong> udbytte<br />
i de to afgrøder er mindre end det<br />
konventionelle, skyldes det især forskellen<br />
i gødningsniveau. Salat optager ikke så<br />
store mængder N, i forsøget her er det<br />
omkring 100 kilo N per <strong>hektar</strong>. Det kan vi<br />
godt skaffe i de <strong>økologiske</strong> systemer, men<br />
niveauet er alligevel ikke helt højt nok til<br />
at sikre den høje tilvækst og N-optagelsesrate,<br />
der er nødvendig igennem salatens<br />
korte vækstperiode.<br />
Hvidkål dyrkes <strong>med</strong> samme forfrugt i sædskiftet<br />
som salat, men er istand til at optage<br />
væsentligt mere N. Hvidkål har i gennemsnit<br />
optaget 324 kilo N per <strong>hektar</strong>,<br />
altså i gennemsnit cirka 224 kilo N mere<br />
end salat, selvom der kun er tilført i gennemsnit<br />
140 kilo N mere per <strong>hektar</strong> end til<br />
salat. For de <strong>økologiske</strong> hvidkål er det ikke<br />
nok til at opnå helt samme udbytte som<br />
de konventionelle, men dog 84 procent.<br />
For salat og hvidkål er diagnosen altså ret<br />
klar: Hvis udbytterne skal øges, er der behov<br />
for at tilføre mere N. På den anden side,<br />
så er 80 procent udtryk for et højt udbytte<br />
i økologisk dyrkning, og en højere<br />
tilførsel af gødning risikerer også at øge<br />
problemerne <strong>med</strong> sygdomme og skadedyr<br />
i afgrøderne.<br />
Skal være produktiv<br />
De <strong>økologiske</strong> gulerødder har givet mere<br />
TABEL 2<br />
end 90 procent af det udbytte, vi har<br />
høstet i de konventionelle. Det er et rigtigt<br />
godt resultat, og blandt andet udtryk for<br />
at gulerødder er gode til at give et højt udbytte<br />
selv ved lav N-forsyning. Resultatet<br />
er dog ikke helt så godt, som vi har set i<br />
tidligere forsøg, hvor det nærmest har<br />
været 100 procent.<br />
Et mål <strong>med</strong> de <strong>økologiske</strong> dyrkningssystemer<br />
har været, at de skal være produktive,<br />
ellers er de ikke realistiske i praksis. Højt<br />
udbytte er naturligvis vigtigt for at få økonomi<br />
i produktionen, men det er også vigtigt<br />
af miljømæssige grunde. Hvis udbyttet<br />
er lavt, bliver ressourceindsatsen for<br />
høj i forhold til udbyttet. Og selv hvis for<br />
eksempel nitratudvaskningen per <strong>hektar</strong> er<br />
relativt lav, kan den blive høj per produceret<br />
enhed. En vigtig faktor er også arealbehovet.<br />
Hvis udbytterne er lave, skal der<br />
bruges større arealer for at producere vores<br />
fødevarer, og set på globalt plan kan<br />
det betyde inddragelse af naturarealer til<br />
landbrugsproduktion eller konkurrence<br />
<strong>med</strong> andre vigtige ting, vi kunne have<br />
brugt landbrugsjorden til.<br />
Små forskelle systemerne imellem<br />
Samlet set er det lykkedes at opnå en høj<br />
produktivitet i de <strong>økologiske</strong> dyrkningssystemer<br />
i forsøget. I både Ø1 og Ø2 systemerne<br />
har udbyttet samlet set været på<br />
cirka 80 procent af udbyttet i det konventionelle<br />
dyrkningssystem, og forskellene<br />
imellem dyrkningssystemerne har været<br />
overraskende konstante fra år til år. En vis<br />
undtagelse fra dette har vi dog set i 2008,<br />
hvor der var rigtig gode vækstforhold for<br />
rug og løg. Det gav høje konventionelle<br />
udbytter, mens de <strong>økologiske</strong> afgrøder ikke<br />
så effektivt kunne udnytte de gode betingelser.<br />
Det er lidt overraskende, at vi næsten ikke<br />
har set udbytteforskelle imellem systemerne<br />
Ø1 og Ø2.Tilførslen af N i Ø1 er tre<br />
til fire gange så høj som i Ø2, og de fleste<br />
af afgrøderne i Ø2 får slet ikke tilført gødning.<br />
I begge systemer har grønsagsafgrøderne<br />
i gennemsnit optaget 156 kilo N per<br />
<strong>hektar</strong>, mens der altså er tilført henholdsvis<br />
94 og 28 kilo N <strong>med</strong> gødningen. Når vi<br />
måler på kvælstofindholdet i jorden, er det<br />
let at vise, at den lavere gødskning og brugen<br />
af efterafgrøder i Ø2 fører til markante<br />
forskelle og meget lavere risiko for N-<br />
ØKOLOGI<br />
Sammenligning af N-optagelse<br />
(kilo N per <strong>hektar</strong>) i de fire dyrkningsystemer<br />
Gulerod Hvidkål Løg Salat Gennemsnit<br />
Konventionelt 1<strong>63</strong> 373 1<strong>63</strong> 119 205<br />
Ø1 135 298 93 93 156<br />
Ø2 142 302 90 90 156<br />
Ø3 77 220 49 49 102<br />
udvaskning, men de slår altså næsten ikke<br />
igennem på udbytterne i de enkelte afgrøder<br />
i forsøget.<br />
I Ø3 systemet, hvor der dyrkes mellemafgrøde<br />
i stedet for hver tredje grønsagsrække,<br />
er udbyttet af grønsagsafgrøderne<br />
naturligvis lavere, mens kornudbytterne er<br />
de samme som i Ø1 og Ø2. Udbyttet per<br />
meter grønsagsrække er dog stort set det<br />
samme i Ø3 som i Ø1 og Ø2, og det viser,<br />
at der faktisk kan dyrkes vellykkede grønsagsafgrøder<br />
i sådan et system. Hvidkål<br />
har endda været istand til at give højere<br />
udbytte per meter række i Ø3 end i de to<br />
andre <strong>økologiske</strong> systemer, måske fordi<br />
den <strong>med</strong> sin meget kraftige rodvækst har<br />
været istand til at konkurrere effektivt<br />
<strong>med</strong> mellemafgrøderne om vand og næringsstoffer,<br />
også langt ind i mellemafgrøderækken.<br />
Et system som Ø3 <strong>med</strong> mellemafgrøder<br />
kan naturligvis ikke dyrkes uden ekstraomkostninger,<br />
og der er også behov for mere<br />
udvikling, inden det er klar til praktisk<br />
brug. Men hvis det viser sig, at vi kan opnå<br />
en bedre naturlig regulering ved hjælp af<br />
mellemafgrøder, viser udbytteresultaterne,<br />
at det ikke er helt urealistisk at bruge<br />
selv så utraditionelle metoder til at producere<br />
<strong>økologiske</strong> grønsager. I grønsagsproduktion<br />
er udgifterne især knyttet til, hvor<br />
mange planter der skal etableres, passes,<br />
høstes og klargøres til salg, mens det ikke<br />
er helt så afgørende, hvor stort et areal,<br />
der skal bruges til produktionen.<br />
Fokus på kvalitet og miljø<br />
Når forsøget afsluttes her til efteråret, skal<br />
vi i detaljer have gjort op, hvordan dyrkningssystemerne<br />
har påvirket kvalitet af<br />
grønsagerne, nitratudvaskning, udnyttelse<br />
af næringsstoffer og meget andet. Generelt<br />
ser det ud til, at der er store forskelle<br />
på miljøvirkningerne, men kun små forskelle<br />
på kvalitet af de høstede grønsager.<br />
Men kvalitet er rigtig mange forskellige<br />
ting, som vi måler i projektet, og der er interessante<br />
forskelle. Et markant resultat er,<br />
at frasortering på grund af sygdomme og<br />
skadedyr slet ikke altid er lavest i konventionel<br />
dyrkning, selvom der er sprøjtet<br />
imod skadevolderne, og der ser også ud til<br />
at være spændende eksempler på forskelle<br />
imellem de <strong>økologiske</strong> dyrkningssystemer.<br />
l<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 337
Radrenser<br />
fra<br />
EINBÖCK<br />
Såmaskine til<br />
Rækkeafgrøder fra<br />
AGRICOLA<br />
NYHED!<br />
Eneforhandling af<br />
STRUIK-program<br />
Redskabsbærer<br />
fra Østrigske<br />
Rath<br />
Plantemaskine<br />
fra REGERO<br />
Kan plante på plastic<br />
Rækkefræser<br />
fra<br />
BADALINI<br />
338 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
På inspirationstur til Norge<br />
Kålklubben <strong>Danmark</strong> var ultimo maj 2009<br />
på studietur i Vestfold i Norge, hvor de 17<br />
deltagere besøgte kål- og salatproducenter<br />
i områderne Lier, Røyken og Nøtterøy.<br />
Et par af højdepunkterne fra turen kan ses<br />
på disse billeder. Kålklubben og turens deltagere<br />
takker SeedCom og Rijk Zwaan for<br />
deres hjælp og indsats i løbet af turen.<br />
TEKST OG FOTO: OLE H. SCHARFF<br />
FLOT ARBEJDE - Det gode resultat af rensning<br />
i rosenkålsmarken. Rækkeafstanden<br />
var 65 centimeter og planteafstanden 40<br />
centimeter. Ved denne plantetæthed og en<br />
svag til moderat ukrudtsbestand var renserens<br />
fremdriftshastighed cirka 3,5 kilometer<br />
i timen. RoboCrop renseren kan rense effektivt<br />
på planteafstande ned til 20 centimeter,<br />
men jo mere ukrudt og jo tættere afgrøden<br />
står, desto langsommere skal den køre.<br />
STUDIETUR<br />
BROCCOLINI - Salat- og blomkålsproducenterne<br />
Amund og Hans Albert Huseby (far og<br />
søn) producerer sprouting broccoli, også<br />
kaldet broccolini, i sommerhalvåret. Denne<br />
vare er dog import fra Kenya. Der er stigende<br />
interesse for produktet i Norge. Både Seed-<br />
Com og Seminis kan skaffe frø af denne kåltype,<br />
der både fås som violette, grønne og<br />
hvide. Derudover producerer de meget tidlige<br />
iceberg og blomkål i plasttunnel, inden<br />
frilandssæsonen starter. Amund Huseby indrømmer,<br />
at der ikke er økonomi i tunnelproduktionen<br />
isoleret set, men at den sikrer<br />
adgang til markedet.<br />
ROBOCROP - Ved kålproducent Bernt Freberg,<br />
Nøtterøy, blev den visionsstyrede radrenser<br />
RoboCrop demonstreret i plantet<br />
rosenkål. RoboCrop er udviklet og sælges af<br />
det engelske firma Garford Farm Machinery<br />
ved Philip Garford. Ved hjælp af computerstyret<br />
visionsteknologi kan radrenseren rense<br />
imellem planterne i rækken. Da man stadig<br />
er i opstartsfasen og kun har solgt få maskiner<br />
uden for England, er prisen for den viste<br />
model cirka 60.000 euro. Philip Garford<br />
vurderer, at der skal et grønsagsareal på omtrent<br />
80 <strong>hektar</strong> til, før der er økonomi i investeringen,<br />
der naturligvis skal vurderes op<br />
imod udgifter til hakning og lugning. Bernt<br />
Freberg driver sammen <strong>med</strong> sine fire brødre<br />
cirka 100 <strong>hektar</strong> grønsagsproduktion til industri.<br />
Han havde netop modtaget maskinen<br />
to dage tidligere og var ved at justere<br />
den ind. Bernt Freberg er forhandler af<br />
RoboCrop i Norge.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 339
AFVÆRGEMIDDEL<br />
Dragefugleskræmsel<br />
At afværge fugle fra grønsagsmarker og<br />
frugtplantager er en ofte uoverkommelig<br />
opgave. Der findes et utal af forskellige<br />
fugleskræmsler på markedet, hvoraf nogle<br />
baserer sig på lyd, andre på visuelle effekter.<br />
Fælles for fugleskræmslerne er dog, at<br />
de duer, råger og fasaner, man ønsker at<br />
skræmme væk, hurtigt vænner sig til afværgemidlerne<br />
og efterhånden mister respekten.<br />
Denne proces tager som regel fra<br />
få dage til et par uger. GartneriRådgivningen<br />
har ingen universalløsninger, men det<br />
gælder som hovedregel, at man skal variere<br />
skræmmetiltagene og flytte rundt <strong>med</strong><br />
dem løbende for at få et varigt udbytte.<br />
I sæsonen 2008 blev en drage fra det tyske<br />
firma ChristophAIR afprøvet af flere danske<br />
grønsagsavlere og primært <strong>med</strong> godt<br />
ENKEL FASTGØRELSE - Peter Brødsgaard,<br />
Thorsbjerggaard, demonstrerer, hvor enkelt<br />
fastgørelsen af dragens anker foregår: Det<br />
skrues simpelthen ned i jorden.<br />
resultat. Dragen er trekantet og kan behæftes<br />
<strong>med</strong> halevedhæng. Den er spændt<br />
op i en snor på en fleksibel teleskopstang i<br />
aluminium og har i de største modeller en<br />
flyvehøjde på op til 25 meter og dækker<br />
derved cirka to <strong>hektar</strong>. Dragen er ret stabil,<br />
men kan blæse væk i kraftig blæst! Fugle<br />
vænner sig kun langsomt til dragen, da de<br />
har svært ved at afkode dragens bevægelser,<br />
der minder om en ‘musende’ og dykkende<br />
rovfugl.<br />
Som det ses på billederne, har dragen<br />
været i brug hos den store sukkermajs- og<br />
ærteproducent, Peter Brødsgaard, Thorsbjerggaard<br />
(www.thorsbjerggaard.dk) ved<br />
Skælskør. Han har i 2008 og igen i foråret<br />
2009 haft gode erfaringer <strong>med</strong> dragen i<br />
begge kulturer, hvor den har kunnet dæmme<br />
op for både kragefugle og duer.<br />
Dragen sælges både af det tyske moderfirma<br />
ChristophAIR (www.vogelscheuche.de)<br />
og af det danske firma SiLa Plantebeskyttelse<br />
ApS (www.silaaps.dk). Samlet pris for<br />
en drage <strong>med</strong> alt udstyr angives til omkring<br />
500 euro.<br />
TEKST OG FOTO: OLE H. SCHARFF<br />
DRAGEFUGLESKRÆMSEL - Dragen i flugt,<br />
monteret på den fleksible stang.<br />
340 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Grøntskuet – en ubetinget succes<br />
- Hvis jeg var grønsagsproducent – og især hvis jeg havde noget<br />
nyt og gerne ville høre, om det var noget for forbrugerne eller<br />
ej – så er jeg ikke et sekund i tvivl om, at jeg ville stille op til<br />
et dyrskue, konkluderer en glad, men træt Harm Ehmen, Rijk<br />
Zwaan.<br />
Rijk Zwaan har sammen <strong>med</strong> SeedCom og seks grønsagsproducenter<br />
haft en meget velbesøgt stand på Det Fynske Dyrskue,<br />
hvor tusindvis af nysgerrige børn og voksne kom, så og prøvesmagte<br />
et udbud af forskellige grønsager og en række småretter<br />
tilberedt af kokkeelever fra Cold College.<br />
- Det var virkelig interessant at se børnenes lyst og nysgerrighed,<br />
fortæller Harm Ehmen. – ”Må jeg smage?”, spurgte de. Og<br />
de smagte det, og de kunne lide det!<br />
Der var smagsprøver på snackagurker, cocktail- og blommetomater,<br />
chantenaygulerødder og sukkerærter. Men også Lykkegårdens<br />
<strong>økologiske</strong> Crips Salat <strong>med</strong> en gammeldags mormordressing<br />
<strong>med</strong> fløde, citron, sukker, salt og peber var populær<br />
blandt børnene.<br />
- De spiste det simpelthen, konstaterer Harm Ehmen.<br />
Et initiativ var salg af en Grøntskuepose <strong>med</strong> forskellige grønsager.<br />
Salget gik lidt trægt om lørdagen, men om søndagen<br />
åbnede man simpelthen teltet op og pakkede en kasse salanova<br />
salat ud.<br />
– Da vi viste, hvad der var i poserne, skal jeg love for, at der kom<br />
gang i det, fastslår Harm Ehmen. - Her fik jeg bekræftet en meget<br />
vigtig ting: Når varerne er synlige, og folk har mulighed for<br />
at spørge om, hvad det er for noget, så giver det masser af spontan<br />
køb. Folk er nysgerrige hjemmefra, men hvis tingene er gemt<br />
væk i en emballage, så køber de det ikke.<br />
Ideen <strong>med</strong> at deltage på dyrskuet <strong>med</strong> en stand har været undervejs<br />
i længere tid, men først i år og for bare to måneder siden<br />
blev ideen til et konkret tiltag under navnet Grøntskuet. Initiativtagerne<br />
var Harm Ehmen, Rijk Zwaan, Claus Bech og Lis<br />
Jespersen, SeedCom og Lars Sylvester Larsen, Lounge.<br />
TEKST: STIG F. NIELSEN<br />
SMAGSPRØVER – Kokkeelever<br />
fra Cold College<br />
lavede en række<br />
småretter. Crisp Salat<br />
<strong>med</strong> gammeldags mormordressing<br />
var populær,<br />
selv blandt mindre<br />
børn.<br />
Foto: Lis Jespersen.<br />
FORVENTNINGSFULD.<br />
Foto: Harm Ehmen.<br />
SR PACK A/S<br />
Sandvadvej 30<br />
DK-8765 Klovborg<br />
Tel. +45 75 76 15 22<br />
Fax +45 75 76 15 11<br />
DYRSKUE I ODENSE<br />
PACK<br />
Driftssikker kassefyldning<br />
og palletering af<br />
grøntsager og frugt<br />
Fuldautomatisk kassefyldning <strong>med</strong> korte omstillingstider<br />
Høj kapacitet sikrer øget gennemløb<br />
Forbedring af arbejdsmiljøet i pakkeriet<br />
Leveret flere end 50 kassefyldere<br />
Fleksibel robotcelle til pallettering<br />
DANSK PRODUCERET - DANSK SERVICE<br />
Ring for en fremvisning eller få dig en uforpligtende<br />
snak <strong>med</strong> en af vores specialister<br />
inden for pakkeanlæg til frugt og grønt.<br />
SR Pack har i mere end 30 år specialiseret sig i pakkeanlæg til fødevareindustrien.<br />
I dag tilbyder SR Pack såvel enkeltstående pakkemaskiner som<br />
nøglefærdige pakke- og transportsystemer til brødfabrikanter og<br />
gartnerier i hele Europa.<br />
SR Pack har leveret mere end 500 pakkeanlæg.<br />
Læs mere på www.srpack.dk<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 341
PAKKETEKNOLOGI<br />
Nye pakkemetoder skal<br />
give værditilvækst<br />
PAKNINGEN SKAL PASSE TIL PRODUKTET – Et nyt, stort projekt sætter fokus på at udvikle nye pakkemetoder og -systemer ud fra et videnskabeligt<br />
grundlag. Den nye viden skal omsættes til praktisk anvendelse i frugt- og grøntbranchen. Foto: Gasa Odense Frugt-Grønt.<br />
GartneriRådgivningen er<br />
de næste fire år <strong>med</strong> i et<br />
stort projekt <strong>med</strong> udvikling<br />
af ny pakketeknologi,<br />
der skal sikre kvaliteten af<br />
frisk frugt og grønt.<br />
Teknologisk Institut leder<br />
projektet, der er et samarbejde<br />
mellem erhverv og<br />
forskere.<br />
TEKST: SØREN R. ØSTERGAARD<br />
PROJEKTKOORDINATOR<br />
TEKNOLOGISK INSTITUT<br />
Forbrugere efterspørger i stigende grad<br />
forarbejdede og blandede produkter som<br />
for eksempel færdige salatblandinger eller<br />
rodfrugtblandinger, der naturligt har kort<br />
holdbarhed. Supermarkederne kræver professionel<br />
emballering for at skabe convenience,<br />
produktidentitet og længere holdbarhed.<br />
På nuværende tidspunkt emballeres<br />
meget frugt og grønt efter ’prøv-digfrem-princippet’.<br />
Det <strong>med</strong>fører store tab,<br />
som dækkes af distributionskæderne. Tabet<br />
anslås til at ligge på mindst 2,5 mia.<br />
kroner om året. Hertil kommer unødvendig<br />
transport af produkter, der kasseres og<br />
belaster affaldssystemerne og miljøet.<br />
Tidligere projekt<br />
Der har tidligere været gennemført et<br />
stort projekt <strong>med</strong> emballering af frugt og<br />
grønt. Projektet fandt sted midt i 1990erne<br />
i et samarbejde mellem Teknologisk Institut,<br />
KVL, BS Supermarked og en række<br />
aktører fra frugt- og grøntbranchen. I projektet<br />
blev de optimale lagringsbetingelser,<br />
distributionsforhold og opbevaringsforhold<br />
i butikkerne undersøgt. Undersøgelserne<br />
viste, at de mest kritiske forhold<br />
var i detailbutikkerne. På baggrund af<br />
projektet blev der fremstillet nye kølemøbler,<br />
udviklet ny emballage og film <strong>med</strong><br />
forskellige perforeringer, alt sammen for at<br />
holde produkterne mere friske.<br />
Nye metoder til pakning<br />
Nu sættes et nyt, fireårigt projekt i søen.<br />
Projektets omfang er på 27 mio. kroner og<br />
har titlen ’Produkttilpasset pakning af frisk<br />
frugt og grønt’. Projektet, der ledes af Teknologisk<br />
Institut Emballage og Transport,<br />
er egentlig et samarbejde mellem en lang<br />
række partnere – et såkaldt innovationskonsortium.<br />
Det overordnede formål <strong>med</strong><br />
konsortiet er at udvikle nye metoder og<br />
systemer til pakning af frisk frugt og grønt,<br />
som giver branchen mulighed for at udvikle<br />
forarbejdede fødevareprodukter <strong>med</strong><br />
stor værditilvækst, høj spisekvalitet og<br />
lavt spild i distributionskæden. Den egentlige<br />
udfordring er derfor at udvikle nye<br />
pakkemetoder og -systemer ud fra et videnskabeligt<br />
grundlag og at omsætte denne<br />
viden til praktisk anvendelse i frugt- og<br />
grøntbranchen.<br />
Jordnære pakkeprincipper<br />
Den hastige udvikling <strong>med</strong> krav til convenience<br />
og lange holdbarheder gør det særdeles<br />
nødvendigt for de danske producen-<br />
CONVENIENCE – Skylleprocessen tilpasses<br />
de enkelte produkter, så spisekvaliteten bliver<br />
høj og spildet lavt.<br />
Foto: Gasa Odense Frugt-Grønt.<br />
342 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
ter hurtigt at udvikle og implementere nye<br />
og praktiske pakketeknologier, som bygger<br />
på et videnskabeligt grundlag. Der skal således<br />
ikke alene udvikles nye, avancerede<br />
pakkemetoder, men disse skal også omsættes<br />
til nogle ’jordnære’ pakkeprincipper,<br />
som umiddelbart kan anvendes af<br />
branchens personale.<br />
Dette skal ske i et tæt samarbejde mellem<br />
forskning og erhverv gennem et antal videnskabelige<br />
projekter samt udviklingsprojekter<br />
i de deltagende virksomheder.<br />
De bedste af konsortiets resultater og metoder<br />
skal formidles til resten af den danske<br />
frugt- og grønsagsbranche <strong>med</strong> tilhørende<br />
følgeindustrier.<br />
Virksomhedernes behov<br />
Innovationskonsortiet er et stort samlet<br />
projekt, hvor en række forskellige partnere<br />
hver <strong>med</strong> sin egen ekspertise i fællesskab<br />
arbejder på at løse det overordnede formål.<br />
Arbejdet omfatter forskning, udvikling<br />
og formidling. Institut for Fødevarekvalitet<br />
ved Århus Universitet i Årslev på<br />
FAKTA<br />
Ny emballage til en<br />
mindre produktion<br />
Har du en mindre produktion af<br />
frugt og grønt, og ønsker du at få udviklet<br />
en bedre emballering, kan du<br />
stadig nå at deltage i projektet gennem<br />
GartneriRådgivningen.<br />
Interesserede kan henvende sig til<br />
direkte til Helle Allermann, helle.allermann@teknologisk.dk,<br />
telefon<br />
72 20 31 <strong>63</strong>, eller Søren Østergaard,<br />
soren.r.ostergaard@teknologisk.dk,<br />
telefon 72 20 31 80.<br />
Ulovlige midler er et problem<br />
på solkysten<br />
Fyn og Teknologisk Institut i Tåstrup udfører<br />
forskningsaktiviteterne. Teknologisk<br />
Institut forestår de primære opgaver omkring<br />
udviklingsprojekterne i de enkelte<br />
virksomheder <strong>med</strong> hjælp fra Århus Universitet<br />
og GartneriRådgivningen.<br />
Der tages udgangspunkt i konkrete udvik-<br />
Omkring Almeria i Sydspanien dyrkes 80 procent af alle de frugter og grønsager, som vi spiser<br />
i Europa. Men den spanske solkyst er også et af de største markeder for kemikaliefirmaerne,<br />
herunder ulovlige plantebeskyttelsesmidler, skriver den svenske avis ’Sydsvenskan’.<br />
De ulovlige midler er typisk kopiprodukter, der sælges billigere end de originale. European<br />
Crop Protection Association anslår, at otte procent af de plantebeskyttelsesmidler, der omsættes,<br />
er ulovlige produkter. Det svarer til en værdi på fem mia. svenske kroner.<br />
De fleste af de ulovlige produkter fremstilles i Nanjing-provinsen i Kina, og de kommer typisk<br />
ind på det europæiske marked via Ukraine. Miljømyndighederne i Almeria er meget<br />
opmærksomme på problemet og beslaglagde i 2006 omkring 500 ton illegale plantebeskyttelsesmidler<br />
i Odessa.<br />
Myndighederne holder også razzia hos de spanske avlere, og i december blev der fundet<br />
fem ton ulovlige giftstoffer hos 92 avlere, der nu venter på en dom.<br />
Avisartiklen pointerer, at de ulovlige giftstoffer ikke kun er farlige for forbrugerne, men også<br />
for jorden og de knappe vandressourcer omkring Almeria.<br />
Kilde: Sydsvenskan 11. maj 2009.<br />
FAKTA<br />
PAKKETEKNOLOGI<br />
Innovationskonsortiet<br />
Konsortiet blev startet i september 2008 og skal gennemføre projektet over de<br />
næste fire år. Konsortiet består af virksomheder, der producerer, forarbejder og<br />
pakker frisk frugt og grønt. Desuden deltager et antal virksomheder, der på forskellig<br />
vis producerer emballager, pakkemaskiner, hjælpestoffer og måleudstyr. Institut<br />
for Fødevarekvalitet ved Århus Universitet i Årslev skal sammen <strong>med</strong> Teknologisk<br />
Institut forske i nye måle- og pakkemetoder ud fra virksomhedernes behov.<br />
Teknologisk Institut skal derudover implementere ny viden og metoder i virksomhederne<br />
samt udvikle nye rådgivings- og testydelser til andre virksomheder.<br />
Projektet har et samlet omfang på 27 mio. kroner, hvor virksomhederne finansierer<br />
knap 14 mio. kroner, og Forsknings- og Innovationsstyrelsen har bevilget knap<br />
12 mio. kroner. De resterende knap to mio. kroner er Teknologisk Instituts egen<br />
finansiering.<br />
Partnerne i projektet<br />
- Teknologisk Institut Emballage og Transport (koordinator)<br />
- Aarhus Universitet, DJF, Institut for Fødevarekvalitet<br />
- GartneriRådgivningen<br />
- Yding Grønt A/S<br />
- Axel Månsson A/S<br />
- Tange Frilandsgartneri A/S<br />
- ScanStore Packaging A/S<br />
- Mondi Packaging Nyborg A/S<br />
- NNZ Denmark ApS<br />
- Multivac A/S<br />
- Gasa Odense Frugt-Grønt A.m.b.a.<br />
- CFS<br />
- AGA<br />
- PBI-Dansensor A/S<br />
- Videometer A/S<br />
- Ørskov Frugt A/S<br />
lingsbehov i de enkelte virksomhedsprojekter.<br />
Virksomhederne stiller således produkter,<br />
udstyr og logistiksystemer til<br />
rådighed for forskningen og udviklingen.<br />
Det unikke er ikke selve processen, men<br />
udvikling og integration af ny viden i virksomhederne.<br />
l<br />
Kiwi halverer<br />
momsen på økologi<br />
Discountkæden Kiwi halverer momsen<br />
på <strong>økologiske</strong> produkter i kædens<br />
51 danske butikker. Markedsføringskampagnen<br />
betyder, at de <strong>økologiske</strong><br />
produkter i Kiwi bliver 10 procent billigere<br />
end konkurrenternes, og satsningen<br />
varer i fire måneder. Kiwis administrerende<br />
direktør Bjarne Bak<br />
håber, at kæden kan fordoble sit økosalg<br />
gennem kampagnen, og at den<br />
vil starte en forbrugerdebat i <strong>Danmark</strong><br />
om differentieret moms på<br />
økologi. Det skriver Huset Markedsføring<br />
på sin hjemmeside.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 343
MASKINUDSTILLING<br />
Spændende<br />
sprøjteteknik i Årslev<br />
Maskinudstillingen Hor-<br />
TeaM-Expo er vel overstået.<br />
Det var bestemt en<br />
interessant udstilling, om<br />
end det blev noget vådt<br />
hen ad eftermiddagen.<br />
TEKST OG FOTO:<br />
NIELS ENGGARD KLAUSEN<br />
AGROTECH<br />
Generelt var der mange sprøjter at se på<br />
udstillingen, og der var gode muligheder<br />
for at få en snak om sprøjtning og sprøjteteknik.<br />
I AgroTech arbejder vi <strong>med</strong> innovation<br />
og miljøvenlige teknologier. Derfor vil<br />
denne artikel fokusere på, hvad jeg på udstillingen<br />
fandt nytænkende, kemikaliebesparende<br />
eller energibesparende. Selvfølgelig<br />
er ISAFRUIT-sprøjten det mest nyskabende.<br />
Den er godt beskrevet i Frugt &<br />
Grønt nummer 6, men det varer nogle år,<br />
før den kører i plantagerne. Desværre blev<br />
den ikke vist i funktion på udstillingen.<br />
Sprøjten finder selv ukrudtet<br />
En WeedSeeker er en sensorbaseret sprøjte<br />
til ukrudt. Foran dysen er sprøjten udstyret<br />
<strong>med</strong> en sensor, der registrerer planternes<br />
placering. Der sprøjtes kun dér, hvor<br />
ukrudtet står. Det giver store muligheder<br />
for reduktion i forbruget af pesticider. Systemet<br />
består af enheder <strong>med</strong> en sensor<br />
og en dyse, hver enhed dækker cirka 30<br />
centimeter, og der kan køres op til 15 kilometer<br />
i timen. Det betyder samtidig, at<br />
der spares tid ved kun at udføre pletsprøjtninger.<br />
Udstyret kan have stor relevans i<br />
planteskoler og i køresporene mellem unge<br />
bærbuske eller andre rækkeafgrøder.<br />
Systemet, der importeres af Skærbæk Maskinforretning,<br />
er relativt nyt i <strong>Danmark</strong>,<br />
men der er gjort mange gode erfaringer i<br />
udlandet.<br />
Moderniser din Schaumann<br />
’Moderniser din Schaumann’ er sloganet<br />
hos Folke Persson fra Sverige, som tilbyder<br />
ombygning af den traditionelle Schaumann<br />
sprøjte. Resultatet bliver en sprøjte<br />
<strong>med</strong> separat hydraulisk pumpe, tankspuledyse,<br />
skyllevandstank og hydrauliske<br />
WEEDSEEKER – WeedSeeker enhederne er monteret bag på en firhjulet motorcykel. De tre<br />
af dem er markeret <strong>med</strong> røde pile. På de to til højre lyser en rød lampe, altså sprøjter de, men<br />
ikke dysen til venstre. I tanken er rent vand, og sprøjtemidlet tilføres ved en dosatron kort inden<br />
dyserne.<br />
dyser. En fordel ved separat væskepumpe<br />
er, at der kan omrøres ved påfyldning uden<br />
at have blæseren tændt. Afhængig af<br />
buskenes størrelse kan blæseren justeres<br />
selvstændigt ved PTOen. Dette kan være<br />
<strong>med</strong> til at reducere afdriften. Det, som tiltaler<br />
mig mest, er muligheden for hurtigt<br />
at kunne blænde dyser af eller skifte mellem<br />
fine og grove dråber afhængig af planternes<br />
vækst. Det kan lade sig gøre, da<br />
sprøjten udstyres <strong>med</strong> dyseholdere til fire<br />
dyser. Sprøjten opdateres <strong>med</strong> skylleudstyr,<br />
der også muliggør, at hele væskesystemet<br />
kan gennemskylles ved driftstop.<br />
Det skal her nævnes, at HLS Maskiner i<br />
Fåborg også foretager montering af skylleudstyr<br />
på Schaumann sprøjter, hvilket<br />
man kan læse en artikel om i Frugt &<br />
Grønt nummer 6.<br />
Quantum Mist<br />
Fra Scan-Agro blev Quantum Mist sprøjtehovederne<br />
demonstreret. De blev også beskrevet<br />
i Frugt & Grønt nummer 6, og skal<br />
derfor kun kort nævnes her. Det nyskabende<br />
ved denne sprøjte er fleksibiliteten og<br />
det lavere energiforbrug.<br />
Munckhof til tre rækker<br />
Holger Suhr fra HS Maskinimport i Hornbæk<br />
importerer den trerækkede sprøjte til<br />
kernefrugt fra Munckhof, der giver besparelser<br />
i både arbejdstid og pesticider. Arbejdstiden<br />
kan i hvert fald halveres, hvilket<br />
ikke kun betyder bedre arbejdsmiljø for<br />
sprøjteføreren, men også en mulighed for<br />
at opnå bedre rettidighed. Den mindre<br />
køretid giver også en brændstofbesparelse.<br />
Munckhof har optimeret på luftstrømmen,<br />
344 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
lufthastigheden samt dråbestørrelsen.<br />
Derfor kan der forventes en pesticidbesparelse<br />
ved svampesprøjtninger i ellers velplejede<br />
plantager.<br />
Større fokus på grove dråber<br />
Af mere sprøjteteknisk karakter oplevede<br />
jeg en stor interesse omkring at bruge grovere<br />
dråber, end der traditionelt bruges. Både<br />
i relation til ISAFRUIT-sprøjten blev der<br />
snakket om brug af forskellige dråbestørrelser,<br />
ligesom jeg snakkede <strong>med</strong> avlere<br />
og en tysk forsker om emnet.Ved brug af<br />
grovere dråber kan afdriften reduceres,<br />
især tidligt på sæsonen. Rettidigheden kan<br />
også øges, da de grovere dråber ikke er så<br />
vindfølsomme. Senere på sæsonen er der<br />
en risiko for, at grove dråber kan afsætte<br />
indtørrede pletter på frugterne, hvorfor<br />
nogle avlere skifter til finere dråber midt i<br />
juli. På dette tidspunkt er bladmassen også<br />
så stor, at de fine dråber lettere fanges.l<br />
Maskinudstilling <strong>med</strong> succes<br />
Koordinatoren for maskinudstillingen Hor-<br />
TeaM-Expo er en glad mand. Dagen efter<br />
maskinudstillingen kunne Kim Nielsen ånde<br />
lettet op. De cirka 300 arbejdstimer,<br />
som han har brugt på at arrangere udstillingen,<br />
endte i en succes.<br />
- Jeg er virkelig godt tilfreds <strong>med</strong> forløbet,<br />
især fordi flere udstillere allerede har<br />
meldt tilbage, at det er den mest besøgte<br />
og målrettede udstilling, de har været <strong>med</strong><br />
til. Flere har sagt, at de fik meget <strong>med</strong><br />
hjem i ordrebogen trods krisetiderne. Og<br />
nogle har endda solgt mere end sædvanligt,<br />
fortæller Kim Nielsen, der overtog<br />
jobbet som koordinator efter frugtavler<br />
Vagn Nielsen.<br />
Der var 70 udstillere <strong>med</strong> på HorTeaM-<br />
Expo, hvoraf de 20 var udenlandske.<br />
Flot besøgstal<br />
Alle besøgende blev talt, når de gik igennem<br />
indgangsportalen.<br />
- Der blev ’klikket’ 766 gæster igennem.<br />
Hertil kommer de cirka 150 udstillere fra<br />
standene og 30 <strong>med</strong>arbejdere fra Årslev,<br />
så alt i alt har der været knap 950 deltagere.<br />
Det er et bedre tal end ved sidste udstilling,<br />
noterer Kim Nielsen <strong>med</strong> tilfredshed.<br />
Økonomien i udstillingen er endnu ikke<br />
gjort op.<br />
- Jeg forventer, at udstillingen kommer til<br />
MASKINUDSTILLING<br />
OMBYGGET - Denne Schaumann er ombygget <strong>med</strong> dyseholdere til fire almindelige dyser,<br />
således at der let kan skiftes mellem finere og grovere dråber, eller enkelte dyser kan blændes<br />
af. Den gamle ’indmad’ et taget ud og erstattet <strong>med</strong> en hydraulisk pumpe samt tre gange<br />
30 liter skyllevand.<br />
INDGANGEN - Koordinator Kim Nielsen lader HorTeaM-Expo gå i luften. Foto: Connie Krogh Damgaard.<br />
at løbe rundt. Hverken overskud eller underskud.<br />
Det foreløbige regnskab før udstillingens<br />
start så ud til, at vi nok vil havne<br />
på et resultat tæt på nul. Men det skal<br />
vise sig, når vi får de sidste regninger betalt.<br />
Udvalget bag maskinudstillingen skal nu<br />
tage stilling til, hvornår næste udstilling<br />
skal finde sted.<br />
- Men jeg vil tro, at det bliver om to år,<br />
altså i 2011, formoder Kim Nielsen.<br />
Foreløbig er han i gang <strong>med</strong> at opdatere<br />
hjemmesiden www.horteam-expo.dk, så<br />
alle har mulighed for at se billeder fra udstillingen<br />
og deltage i en evaluering.<br />
ANNEMARIE BISGAARD<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 345
346 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Svenn Nilsson<br />
TEKST: OLE BLOCH ENGELBREDT<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Meget viden og knowhow indenfor frugt<br />
og grønt skabes i udlandet. Derfor arbejder<br />
vi i GartneriRådgivningen <strong>med</strong> en strategi,<br />
der skal gøre rådgivningen internationalt<br />
orienteret.Via den nyeste viden kan vi forbedre<br />
konkurrencevilkårene og indtjeningsmulighederne<br />
for frugt- og grøntproducenterne.<br />
I GartneriRådgivningen sætter vi fokus på<br />
at skaffe international viden til <strong>Danmark</strong><br />
på flere forskellige måder. Her skal nævnes<br />
de vigtigste tiltag:<br />
Kongresser og seminarer<br />
Konsulenterne deltager i et stort udvalg af<br />
internationale kongresser og seminarer.<br />
Som eksempel kan nævnes følgende fra<br />
første kvartal af 2009.<br />
- Fruit Logistica i Berlin.<br />
- Nordisk frugt- og bærkonference i Sverige.<br />
- Biofach i Nürnberg.<br />
- International Conference on integrated<br />
Fruit Production.<br />
- Norddeutsche Obstbautage.<br />
- 6th Apple scabmeeting i Ungarn.<br />
- Maskinudstilling i Jork i Tyskland.<br />
- Studietur til Finland.<br />
Udenlandske konsulenter<br />
Vi arbejder løbende på at lave samarbejds-<br />
aftaler <strong>med</strong> udenlandske konsulenter, som<br />
har spidskompetence indenfor et bestemt<br />
område. Denne form for samarbejde har<br />
vist sig at være meget gavnlig. Dels får erhvervet<br />
tilført ny viden direkte, dels får<br />
konsulenterne i GartneriRådgivningen et<br />
internationalt netværk, og de får en form<br />
for efteruddannelse.<br />
- På kernefrugtområdet har vi indgået<br />
samarbejdsaftale <strong>med</strong> en hollandsk konsulent.<br />
Den gennemføres ved, at to konsulenter<br />
fra GartneriRådgivningen deltager<br />
i de gruppemøder, som den hollandske<br />
konsulent afholder rundt om i landet<br />
i sæsonen 2009.<br />
- Indenfor økologisk frugt deltager en tysk<br />
konsulent/forsker i 2009 i den <strong>økologiske</strong><br />
erfagruppes møder.<br />
- I porre-erfagruppen vil der også deltage<br />
en hollandsk konsulent sammen <strong>med</strong> en<br />
konsulent fra GartneriRådgivningen.<br />
- På <strong>jordbær</strong>området har vi i flere år haft<br />
et godt og tæt samarbejde <strong>med</strong> engelske<br />
rådgivere. Vi arbejder også på at få et<br />
tættere samarbejde <strong>med</strong> et hollandsk<br />
rådgivningsfirma indenfor væksthusproduktion<br />
af <strong>jordbær</strong>.<br />
Studieture<br />
Konsulenterne arrangerer også studieture<br />
til særligt udvalgte områder enten for en<br />
gruppe af avlere eller for én-to konsulenter.<br />
Nedenstående er et udpluk af afhold-<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Lars Møller Maya Bojesen<br />
Peder Krogsgård<br />
Svend O. Ramborg<br />
Ole H. Scharff<br />
GARTNERIRÅDGIVNINGEN<br />
Konsulenterne henter viden<br />
uden for landets grænser<br />
Lene Baarts<br />
Bodil Damgaard<br />
Petersen<br />
Gitte Hallengreen<br />
Jørgensen<br />
Malgorzata Kepler<br />
te eller kommende arrangementer, hvor<br />
konsulenterne har planlagt internationalt<br />
orienterede studieture:<br />
- En konsulent rejser til Michigan i USA for<br />
at studere produktion af blåbær.<br />
- For de <strong>økologiske</strong> gulerodsavlere var der<br />
studietur til Holland i september 2008.<br />
- En konsulent deltog i solbærkonference<br />
på New Zealand i november måned<br />
2008 sammen <strong>med</strong> to avlere.<br />
- Kålklubben var i Norge i maj måned<br />
2009.<br />
- For at studere produktion af surkirsebær,<br />
rejser en konsulent fra GartneriRådgivningen<br />
til Michigan i USA i juni 2009.<br />
- En konsulent arrangerer studietur for<br />
Løgavlerforeningen til Sverige i juni 2009.<br />
- Studietur til Tyskland for <strong>jordbær</strong>avlere i<br />
august/september 2009.<br />
- En kernefrugtkonsulent er ved at arrangere<br />
en studietur til Chile for kernefrugtavlere<br />
i efterår/vinteren 2009/2010.<br />
Sikring af fundamentet<br />
GartneriRådgivningen gør således et gedigent<br />
stykke arbejde for at trække ny, international<br />
viden hjem til frugt- og grøntproducenterne.<br />
Vi tror på, at den internationale<br />
indgangsvinkel er <strong>med</strong> til at skabe et<br />
erhverv, der er fremtidsorienteret og udviklingsbevidst.<br />
Derved er vi <strong>med</strong> til at sikre<br />
fundamentet for produktion af frugt og<br />
grønt i <strong>Danmark</strong>.l<br />
Richard de Visser<br />
Kirsten Stentebjerg-<br />
Olesen<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 347
Pris<br />
kr. 159.800,-<br />
+ moms<br />
Schäffer 2027<br />
● 26 hk<br />
● 1.500 kg løftekraft<br />
● Bredde: 88,5-124 cm<br />
● Højde: 177 cm<br />
Brevi rækkefræsere<br />
● Ukrudtsbekæmpelse<br />
i rækkekulturer<br />
● Kan tilpasses alle<br />
rækkeafstande<br />
● F. eks. <strong>jordbær</strong>,<br />
grøntsager m.m.<br />
● Frihøjde<br />
op til 78 cm.<br />
● Til traktorer fra 15 - 80 hk.<br />
HAR DU OPGAVEN – HAR VI MASKINEN<br />
Personaleløsninger<br />
indenfor alle former for<br />
vikarservice til gartneri og skovbrug<br />
Vi leverer stabile og motiverede<br />
<strong>med</strong>arbejdere til konkurrencedygtige<br />
priser og opfylder selvfølgelig<br />
alle krav til dansk lovgivning.<br />
Vi er specialiseret i:<br />
Gartneri<br />
Skovbrug (nobilis, juletræer)<br />
Spar: 6.250,-<br />
Compact Pro Pakke:<br />
1.900,-<br />
Compact Pro pakke:<br />
● Ekstra arbejdslys bagud<br />
● Cyklon luftfilter<br />
● Hydraulisk redskabsskifte<br />
● Højde: 177 cm<br />
Normalpris: 8.150,- kr.<br />
Priser fra<br />
kr. 25.500,-<br />
+ moms<br />
Tavlundvej 4-6 · Lind · 7400 Herning · Tlf. +45 9928 2930<br />
Fax +45 9928 2938 · Lager Fax +45 9928 2939 · mail@helmstmt.com<br />
Århus afd.: Tlf. +45 86 109 108 · ah@helmstmt.com<br />
Planteskolen Vester Skovgård<br />
Din danske totalleverandør af sunde frugttræer og frugtbuske<br />
i de bedste sorter og kvaliteter til moderne frugtavl.<br />
Efterår 2009 / Forår 2010<br />
Hindbær:<br />
Glen Ample*, Tulameen, Octavia*, Autumn Bliss*, Polka*,<br />
Algonquin, Veten, Allgold*, Fallgold.<br />
Solbær:<br />
Ben Alder*, Ben Conan*, Ben Gairn*, Ben Hope*,<br />
Ben Lomond, Ben Nare*, Ben Tirran*,<br />
Intercontinental*, Narve Viking*, Polar*, Titania.<br />
Ribs:<br />
Rondom klon Laubjerg, Rovada, Stanza, Rolan,<br />
Junkher van Tets, Hvid Hollandsk.<br />
Stikkelsbær: Invicta, Rød Hinnomaki.<br />
Mangler du inspiration, er du altid velkommen til at<br />
besøge planteskolen eller ringe.<br />
Vores hjemmeside og katalog vil være opdaterede midt i september.<br />
Indhent uforbindende tilbud.<br />
Annette og Ole<br />
Planteskolen Vester Skovgård · Annette og Ole Pedersen<br />
Nordrupvej 101 · DK 4100 Ringsted · Telefon 57 64 03 13 Fax 57 64 01 04<br />
Mail: mail@vesterskovgaard.dk · www.vesterskovgaard.dk<br />
Med 5 års erfaring i løsning af opgaver<br />
i <strong>Danmark</strong> finder vi den rigtige og billigste<br />
løsning og vi taler både, dansk, engelsk<br />
og tysk.<br />
Kontakt:<br />
+48 602 137 022, pt@polandforest.pl (dansk)<br />
+48 602 362 <strong>63</strong>1, pm@polandforest.pl (engelsk)<br />
348 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Belønnet for at arbejde positivt <strong>med</strong> sund mad<br />
Formidling af sunde budskaber om fødevarer står højt på dagsordenen<br />
i Frugtformidlingen, der beskæftiger sig <strong>med</strong> fødevarekommunikation<br />
på et helt praktisk plan.<br />
Frugtformidlingens partnere Trine Krebs og Katrine Terkelsen har<br />
optrådt ved mange arrangementer og er kendt for at bruge nye<br />
og anderledes metoder for at få børn og voksne til at spise mere<br />
frugt og grønt uden at løfte pegefingeren. Som eksempler kan<br />
nævnes aktiviteter som grønsagsdans, ernærings-stand up og<br />
frugt og grønt-peptalks, når de kommunikerer viden om sundhed<br />
og fødevarer ud til børn, arbejdspladser, festivalgæster og mange<br />
andre målgrupper.<br />
Netop disse kreative formidlingsformer bevirkede, at Frugtformidlingen<br />
ApS i maj måned blev tildelt Kellogg’s Kommunikationspris<br />
2009. Med æren følger 45.000 kroner.<br />
Sunde budskaber på en sjov måde<br />
Frugtformidlingen har siden 2003 lavet sundhedsevents. Virksomheden<br />
stiller op for sunde budskaber og gode fødevarer dér,<br />
hvor danskerne kommer: I supermarkedet, på festivaler, hos virksomheder,<br />
i institutioner og skoler. Alle steder er formålet at give<br />
mennesker ’viden om råvarer og glæde ved bordet’, som er firmaets<br />
motto.<br />
FAKTA<br />
Andre nominerede<br />
Kellogg’s Kommunikationspris blev i maj uddelt for 12. år i<br />
træk. De øvrige nominerede var De Grønne Pigespejdere for<br />
korpsets vedvarende arbejde <strong>med</strong> at give piger og kvinder<br />
nye, sunde oplevelser – specielt <strong>med</strong> afsæt i kogebogen<br />
’Livretter – grøn pigespejdermad’. Herudover blev ph.d. og<br />
professor Berit Lilienthal Heitmann nomineret for at levere<br />
indsigtsfuld og let forståelig ernæringsformidling om den<br />
komplicerede fedmeproblematik. De to nominerede modtager<br />
hver 10.000 kroner.<br />
Flere vitaminer i økomad<br />
Økologiske fødevarer, herunder kål, salat, kartofler, tomater og<br />
mælk, har et større indhold af vitaminer, antioxidanter og flerumættede<br />
fedtsyrer sammenlignet <strong>med</strong> konventionelt dyrkede.<br />
Samtidig har de <strong>økologiske</strong> fødevarer et lavere indhold af tungmetaller<br />
og plantebeskyttelsesmidler. Det er nogle af konklusionerne<br />
i et femårigt EU-forskningsprojekt, hvor Århus Universitet<br />
har deltaget. Der kan dog ikke konkluderes ud fra forsøgene, at<br />
de <strong>økologiske</strong> fødevarer også er sundere for mennesker og dyr.<br />
Flere sæsonarbejdere til England<br />
De engelske frugt- og grønsagsavlere kan i 2009 se frem til at få<br />
5.000 ekstra sæsonarbejdere til landet fra Rumænien og Bulgarien.<br />
Det er den engelske regering, der har besluttet at hæve<br />
kvoten fra 16.250 i 2008 til 21.250 i 2009. Kvoteforøgelsen<br />
skyldes blandt andet lobbyarbejde fra havebrugsindustrien og<br />
avlernes egen organisation, National Farmers Union, som har<br />
problemer <strong>med</strong> at finde tilstrækkelig mange hænder til at hjælpe<br />
<strong>med</strong> høsten af frugt og grønt, skriver Fruit and Vegetable<br />
Markets.<br />
NAVNENYT / DIVERSE<br />
PRISVINDERNE – Frugtformidlingen, der er stiftet og ejet af Trine<br />
Krebs (t.v.) og Katrine Terkelsen Roelsgaard, modtog den 15. maj<br />
Kellogg’s Kommunikationspris på 45.000 kroner for deres inspirerende<br />
og nyskabende måde at kommunikere om sundhed, fødevarer<br />
og bevægelse. Foto: Kristian Levring Madsen.<br />
- Essensen i vores arrangementer er at opfordre til en sanselig,<br />
sund livsstil på en involverende og praktisk facon. Vi er i dialog<br />
<strong>med</strong> målgruppen om hverdagens mad, ofte <strong>med</strong> flere grønsager<br />
end de er vant til. Det er dejligt at opleve, at fokus på tilberedning,<br />
tilsmagning og madglæde giver mennesker mod på at få flere<br />
grønsager på bordet. Det giver rigtig meget mening at arbejde<br />
positivt <strong>med</strong> sund mad. At andre ernæringsprofessionelle så oven<br />
i købet finder inspiration i vores arbejde er bare <strong>med</strong> til at fortælle<br />
os, at vi er på helt rette kurs, siger Trine Krebs.<br />
Juryen begrunder valget af Frugtformidlingen <strong>med</strong>, at de ikke blot<br />
fokuserer på fødevarer, men også inkluderer motion og bevægelse<br />
i deres kommunikation. Desuden udstråler de altid god og positiv<br />
energi, kommunikerer både spændende og uhøjtideligt på<br />
målgruppens præmisser og tager samtidig opgaven meget seriøst.<br />
Marokko vil sende mere<br />
frugt og grønt til EU<br />
I forbindelse <strong>med</strong> EU-kommissionens forhandling af Marokkos<br />
associeringsaftale ønsker Marokko at kunne sælge<br />
større mængder frugt og grønt til lavere priser end den aftale,<br />
de har i dag, giver lov til. Men COPA-COGECA, der er<br />
sammenslutningen af landbrugsorganisationer og andelsselskaber<br />
i EU, frygter, det skaber konkurrenceforvridning<br />
og advarer mod at ændre ved aftalen uden at analysere<br />
forholdene nøje først. Det skriver LandbrugsAvisen.<br />
- Inden nogen tænker på at øge kvoten for følsomme produkter<br />
som tomat, peberfrugt, melon og appelsin, bør EUkommissionen<br />
studere den socioøkonomiske effekt, det<br />
vil få på de områder i EU, der traditionelt producerer disse<br />
produkter, siger Pekka Pesonen, generalsekretær for<br />
COPA-COGECA.<br />
Han påpeger også, at producenter i EU skal leve op til verdens<br />
strengeste krav, når det kommer til miljøbeskyttelse,<br />
arbejdsforhold og fødevaresikkerhed.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 349
DIVERSE<br />
Gratis skolefrugt til alle børn senest i 2012<br />
Alle danske børn skal have et stykke gratis<br />
frugt om dagen, mens de er i skole. Det er<br />
en af anbefalingerne i Forebyggelseskommissionens<br />
rapport, som blev offentliggjort<br />
i april. Rapporten dokumenterer, at kun en<br />
tredjedel af landets børn mellem fire og 10<br />
år får nok frugt og grønt. Og for børn over<br />
10 år er tallet helt nede på en sjettedel.<br />
Efter sommerferien vil regeringen fremlægge<br />
sine egne forslag til en styrket forebyggende<br />
indsats. EU-Kommissionen foreslog<br />
sidste år, at EU skal bruge 90 millioner<br />
euro til støtte af etablering af skolefrugtordninger<br />
i 30 uger per år. Disse penge skal<br />
række til halvdelen af omkostningerne, og<br />
den anden halvdel skal finansieres af <strong>med</strong>lemsstaterne<br />
selv. <strong>Danmark</strong> arbejder på at<br />
få forhøjet budgettet i EU, så det bliver<br />
muligt at etablere frugtordninger for alle<br />
skolebørn hele året. Regeringen har hidtil<br />
været imod skatteyderbetalt skolefrugt<br />
hele året.<br />
Organisationer bakker op<br />
26 danske organisationer indenfor børne-,<br />
skole-, sundheds- og ernæringsområdet<br />
støtter Forebyggelseskommissionens forslag<br />
og er gået sammen for at sikre, at gratis<br />
skolefrugt skrives ind i den nationale<br />
handlingsplan for forebyggelse. Ifølge en<br />
folder, som de 26 organisationer har udgivet,<br />
er målet gratis skolefrugt til alle børn<br />
inden 2012, fordi:<br />
Jubiii … <strong>jordbær</strong>!<br />
Jordbær skal tilstræbes at være på bordet<br />
hver dag i den korte sæson.<br />
Fra tidligt til sent på dagen glæder denne<br />
sommerbebuder ganer, gryder og<br />
gæster. Få dem ind på morgenbordet og<br />
giv cerealierne og de hvide basis-mælkeprodukter<br />
en på opleveren. Børn som<br />
voksne får bare spist mere sund morgenmad,<br />
når <strong>jordbær</strong> frister. Server dem<br />
som snacks til mellemmåltiderne. Ud<br />
<strong>med</strong> basserne og ind <strong>med</strong> <strong>jordbær</strong>hætterne.<br />
Naturligvis til dessert både til fro-<br />
- Skolefrugt kan betale sig. Gratis skolefrugt<br />
vil koste cirka 225 mio. kroner om<br />
året eller cirka 400 kroner per barn. Men<br />
det er samfundsmæssigt set en god investering.<br />
Hvis alle danskere spiste den anbefalede<br />
mængde frugt og grønsager, kunne<br />
vi forebygge omkring 2.200 dødsfald<br />
hvert år, og middellevealderen ville stige<br />
<strong>med</strong> fire til fem måneder.<br />
- Skolefrugt styrker læringen. Et stykke<br />
frugt i løbet af formiddagen øger børnenes<br />
koncentration og forbedrer deres indlæring.<br />
Det gælder især de mange børn,<br />
der ikke spiser morgenmad. Skolefrugt<br />
gavner desuden trivslen i klasserne.<br />
- Skolefrugt giver sundhed hele livet. Frugt<br />
og grønt forebygger overvægt og nedsætter<br />
risikoen for at få kræft, hjerte-karsygdomme<br />
og type 2 diabetes. Gode<br />
spisevaner grundlægges i barndommen –<br />
derfor er skolefrugt en god start på et<br />
sundt voksenliv.<br />
I dag er det kun et ud af 10 børn, der spiser<br />
nok frugt og grønt. Hvis skolefrugten er<br />
gratis, kommer børnene til at spise mere<br />
frugt – også på lang sigt. Samtidig spiser<br />
de mindre slik, og socialt dårligt stillede<br />
børn vil få særlig gavn af gratis skolefrugt,<br />
lyder det fra organisationerne.<br />
Læs mere på www.GratisSkolefrugt.nu,<br />
hvor man også kan se, hvem partnerne bag<br />
initiativet er.<br />
Jordbær Viden om råvarer<br />
- glæde ved bordet<br />
kost og middag – <strong>med</strong> fløde, mælk, naturel,<br />
i kager og desserter. Jordbær til aftenskaffen<br />
og hyggestunden foran fjernsynet.<br />
Med andre ord: FRÅS!<br />
Også i det salte køkken<br />
Køb dem, hver gang du ser dem – for<br />
pludselig er de væk, og du vil ærgre dig<br />
over, at du skal vente helt til næste år.<br />
Køb hellere for mange end for lidt – for<br />
dem der ikke bliver spist naturel og<br />
måske står og bliver lidt triste at se på,<br />
kan snittes og friskes op <strong>med</strong> lidt citronsaft,<br />
ryge i salaten eller blive til en<br />
lille kompot, som både glæder i det søde<br />
og det salte køkken.<br />
Og det er vigtigt at holde fokus på det<br />
salte køkken, for der stopper den gennemsnitlige<br />
danskers vovemod ofte, når<br />
det gælder <strong>jordbær</strong> – selvom <strong>jordbær</strong>ret<br />
egner sig glimrende. Er du skeptisk, så<br />
giv dig hen til en legende stund i køkkenet.<br />
Prøv at smage en rest <strong>jordbær</strong> til<br />
<strong>med</strong> eddike, særligt godt <strong>med</strong> en god<br />
balsamisk eddike eller andre syrlige<br />
Frugt & Grønt har de senest<br />
måneder givet læserne ideer til<br />
anvendelse af årstidens frugt og<br />
grønt i køkkenet. Ideerne kommer<br />
fra Frugtformidlingen, der arbejder<br />
for at inspirere alle danskere til at<br />
spise mere frugt og grønt - fordi<br />
det smager godt.<br />
www.frugtformidlingen.dk<br />
væsker som citronsaft og vin, peber,<br />
krydderurter som for eksempel estragon,<br />
basilikum, rosmarin, mynte eller koriander.<br />
Lige pludselig åbner sig en nye smag<br />
<strong>med</strong> masser af farve og pang – og du får<br />
mod på at få <strong>jordbær</strong> i dine salater, på<br />
dine håndmadder, i saucen og til stegen.<br />
350 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
Tilskudsmuligheder<br />
Der er stadig mulighed for at søge tilskud i resten af 2009.<br />
Det er for eksempel muligt at søge penge til udviklingsprojekter<br />
under Landdistriktsloven. Eksempelvis kan et projekt udvikle en<br />
ny maskine eller tage en ny teknologi i anvendelse. Et udviklingsprojekt<br />
er altid et samarbejdsprojekt, for eksempel mellem<br />
en primær producent og en s<strong>med</strong>, en konsulent eller en udviklingsvirksomhed.<br />
Der gives op til 60 procent i tilskud, og næste<br />
ansøgningsfrist er 21. august.<br />
Det er også muligt at søge investeringstilskud under Landdistriktsloven.<br />
Men kun til projekter, der bidrager til reduktion af<br />
pesticidforbruget eller til reduktion af miljøbelastningen fra anvendelse<br />
af pesticider. Her er næste ansøgningsfrist også 21. august<br />
2009.<br />
Endelig er der mulighed for at søge om tilskud til markedsføring<br />
af kvalitetsfødevarer under landdistriktsprogrammet – en ordning,<br />
der er særligt rettet mod <strong>økologiske</strong> fødevarer. Der gives<br />
blandt andet tilskud til oplysningskampagner, salgsfremstød og<br />
markedsføring. For at opnå tilskud skal man være godkendt økolog<br />
eller producere danske kvalitetsfødevarer, der er godkendt<br />
som egnsspecialitet i EU. Ansøgningsfristen er 1. september.<br />
Brug derfor sommeren til at få ideer og til at overveje, om der<br />
er noget, du kan søge tilskud til. Konsulent Mona Christensen,<br />
GartneriRådgivningen, telefon 87 40 54 78, kan hjælpe <strong>med</strong> vejledning<br />
og udarbejdelse af ansøgning.<br />
Varm og solrig maj<br />
Kalenderforåret 2009 – det vil sige marts, april og maj – blev<br />
det fjerde varmeste forår siden de landsdækkende målinger<br />
startede i 1874. Disse tre måneder havde en middeltemperatur<br />
på 8,3°C i gennemsnit for landet som helhed. Det er<br />
2,1°C over normalen beregnet på perioden 1961-1990. Det<br />
varmeste forår var i 2007 <strong>med</strong> 9,0°C i gennemsnit.<br />
Maj 2009 var 0,7°C varmere end normalt og gennemsnitstemperaturen<br />
blev på 11,5°C. Rekorden for varmeste<br />
maj stammer fra 1889 <strong>med</strong> 13,8°C. Den koldeste maj er fra<br />
1902 <strong>med</strong> 8,1°C.<br />
Månedens højeste temperatur på 26,0°C blev i år målt i<br />
København den 31. maj , og den laveste på minus 0,1°C blev<br />
målt i Holbæk natten til den 2. maj.<br />
Nedbøren i maj måned blev på 56 millimeter. Det er otte<br />
millimeter mere end normalt. Mest nedbør kom der i Syd- og<br />
Sønderjylland <strong>med</strong> 71 millimeter, og mindst faldt der i Vestog<br />
Sydsjælland samt Lolland/Falster <strong>med</strong> 50 millimeter. Den<br />
vådeste maj er fra 1983 <strong>med</strong> hele 138 millimeter. Den tørreste<br />
maj er fra 1959, hvor der kun faldt ni millimeter.<br />
Maj 2009 blev en solrig måned. Solen skinnede ikke mindre<br />
end 274 timer, hvilket er 65 timer mere end normalt. Det er<br />
den niende solrigeste maj måned siden de landsdækkende<br />
målinger startede i 1920. Den mest solrige maj, vi har haft,<br />
var i 2008 <strong>med</strong> 347 timer. Dernæst kommer 1947 <strong>med</strong> 330<br />
timer. I år så fynboerne mest til maj-solen <strong>med</strong> 293 timer. I<br />
København og Nordsjælland samt i Midt-, Vest- og Østjylland<br />
skinnede solen mindst, nemlig 265-266 timer.<br />
Landstal for marts 2009. Kilde: DMI.<br />
Middeltemperatur<br />
Maj<br />
11,5ºC (normal 10,8°C)<br />
Nedbør 56 millimeter (normal 48 mm)<br />
Sol 274 timer (normal 209 timer)<br />
Ny direktør for GASA Odense<br />
DIVERSE<br />
Bestyrelsen ved Gasa Odense Frugt-Grønt A.m.b.a. har udpeget<br />
Jesper Bech Sørensen (46) som administrerende direktør per 1.<br />
juni 2009.<br />
Jesper Bech Sørensen blev ansat som<br />
salgschef i virksomheden den 1. oktober<br />
2008 og har siden Jens Pasgaaards fratrædelse<br />
sammen <strong>med</strong> økonomichef Erik<br />
Rasmussen fungeret som konstitueret direktion.<br />
Den ny direktør har en bred erfaring inden<br />
for fødevarebranchen, idet han gennem<br />
17 år bestred forskellige stillinger i Arlakoncernen.<br />
Før han kom til Gasa var han<br />
salgs- og marketingchef i Danæg.<br />
Ny direktør og daglig leder i Garta<br />
Cees Kuypers, der er administrerende direktør<br />
i Gasa Group, er per 1. juni udnævnt<br />
til også at være direktør i Garta<br />
amba. Han afløser direktør Niels Gundersen,<br />
der efter to år i chefstolen – og <strong>med</strong><br />
fremgang for virksomheden – forlader for<br />
DLG-koncernen. I løbet af det sidste år er<br />
samarbejdet mellem de to DLG-selskaber,<br />
GASA Group og Garta, blevet intensiveret<br />
– senest sidste vinter, hvor Garta<br />
flyttede sine fynske aktiviteter i form af<br />
butik, salg og administration til GASA<br />
Group på Lavsenvænget i Odense.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> chefskiftet udpeges<br />
Jørgen Olsen til daglig leder af Garta. Jørgen<br />
Olsen har været i Garta siden 1994,<br />
senest som produktchef.<br />
Garta har 45 <strong>med</strong>arbejdere.<br />
Nyt Sæson magasin på gaden<br />
Lad dig forføre af Kille Ennas grønne hapsere,<br />
spis <strong>jordbær</strong> hele dagen lang, bliv ven<br />
<strong>med</strong> fennikel og læs den spændende reportage<br />
om babysalater… Sommerudgaven<br />
af Sæson er på gaden og indeholder<br />
noget for enhver smag.<br />
Magasinet, der fås gratis i SuperBrugsen,<br />
Kvickly, Irma, Føtex og Bilka, kan læses<br />
online på www.saesonforgodsmag.dk<br />
Kalender juli-august 2009<br />
JESPER BECH<br />
SØRENSEN.<br />
CEES KUYPERS.<br />
JØRGEN OLSEN.<br />
2. juli Gulerodsdag, Skåne.<br />
6. september Fælles Fødevarefestival, Rosenfeldt Gods.<br />
12. september Æblets Dag.<br />
22.-26. september Open Days, Holland.<br />
4.-6. november Fruit Attraction, Madrid.<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 351
ALT TIL<br />
MEKANISK RENHOLDELSE<br />
Importør:<br />
Sønderup Maskinhandel A/S<br />
98653255, www.ferrarimaskine.dk, mail@fbdk.dk<br />
HUMUS<br />
Slagle- og rotorklippere,<br />
grenknusere<br />
og rækkefræsere.<br />
Safety-klippere for<br />
arbejde langs veje,<br />
i parker m.m.<br />
WANNER<br />
Tågesprøjter til æbler,<br />
pærer, kirsebær,<br />
solbær m.m.<br />
ECO-Reflex sprøjtemiddelbesparende<br />
sensorsystem.<br />
RAUCH<br />
Gødningsspredere<br />
<strong>med</strong> rækkespredeudstyr.<br />
Vi leverer også:<br />
Plukkeplatforme - Grenklippere – Traktorfræsere – Ukrudtsprøjter<br />
Rækkesprøjter – Rodskærer - Enkornssåmaskiner – Radrensere – mm.<br />
Bøjdenvejen 52, Krarup, DK-5750 Ringe<br />
Tlf. +45 62 27 21 95 · www.tr-maskiner.dk<br />
Det største sortiment til dansk gartneri<br />
• Frø<br />
• Stikløg<br />
• Læggekartofler<br />
• Jordbærplanter – speedlingplanter leveres<br />
i august og september af hovedsorterne<br />
• Hindbærplanter<br />
• Brombærplanter<br />
• Blomstersmåplanter<br />
• Fiberdug<br />
• Climatec Folie<br />
• Insektnet<br />
• Sphagnum<br />
• Hiwer – oprullesystem<br />
til fiberdug/ plast etc<br />
• Tilbehør til din produktion<br />
Geert Lodberg Erik Pedersen Karl Dyhre<br />
Tlf 40 14 07 22 Tlf 40 37 02 10 Tlf 40 75 48 55<br />
Weibull <strong>Danmark</strong> A/S · Tonsbakken 10 · 2740 Skovlunde<br />
Tlf. 44 92 75 00 · geert.lodberg@weibullshorto.dk<br />
Håndbog for frugt og bær<br />
Håndbog<br />
FOR FRUGT- OG BÆRAVLERE 2009<br />
Håndbog<br />
FOR FRUGT- OG BÆRAVLERE 2009<br />
Håndbog for Frugt- og Bæravlere er et unikt opslagsværk til<br />
traktoren, kontoret og værkstedet.<br />
Her finder du alt om sprøjteplaner og -teknik, næringsstoffer,<br />
gødevanding, opbevaring af bekæmpelsesmidler, sorter,<br />
grundstammer, nytte- og skadedyr og meget andet til<br />
kernefrugt, stenfrugt, buskfrugt, hindbær og blåbær,<br />
Bogen er på 185 sider og koster 445 kroner plus moms.<br />
Forsendelse er gratis.<br />
Tlf. 87 40 66 32 · alm@landscentret.dk<br />
352 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009
ApS<br />
Tlf.: 64 73 12 59 Fax: 64 73 15 79<br />
E-mail: admin@bk-pack.dk<br />
www.bk-pack.dk<br />
Emballagenet<br />
Netsække <strong>med</strong> og uden snøre<br />
Netsække <strong>med</strong> banderole<br />
Netsække i ruller<br />
Sygarn<br />
Lukketråd<br />
Etiketter, mærkninger<br />
Telefon 97 16 25 22<br />
Jordløse Møllevej 27 DK-5683 Haarby<br />
Kontakt os og<br />
få et tilbud<br />
M A S K I N E R , R E D S K A B E R M . M .<br />
KVALITETSNET<br />
til ethvert formål.......<br />
Trunderupvej 1 D · 5683 Haarby<br />
Tlf. 64 73 16 20 · Telefax 64 73 16 28<br />
e-mail: fimo@mail.dk · www.fimo.dk<br />
Specialister i hegnsklippere,<br />
hegnssave og rotorfræsere<br />
Odensevej 82 – 5853 Ørbæk – Tlf. 65 33 13 31<br />
Fax 65 98 19 62 – Bil 20 29 30 31<br />
www.elkaer-maskiner.dk – info@elkaer-maskiner.dk<br />
SALG OG Køle- & fryseskabe Stald-, jord- &<br />
SERVICE AF: Frugt- & grøntkøling luftvarme<br />
Modulkøle- & fryserum Ventilations- &<br />
Aircondition affugtningsanlæg<br />
EDB køling Klimaanlæg<br />
Befugtningsanlæg<br />
FYNS<br />
Aut. Kølefirma<br />
KØLE- OG<br />
KLIMATEKNIK<br />
DØGN-<br />
SERVICE<br />
Brusbjergvej 2 . Trunderup . 5683 Haarby . Tlf. 64 73 24 77 . www.fkkt.dk<br />
Autoriseret el- og kølefirma<br />
Herluflillevej 23 - 4160 Herlufmagle<br />
55 50 13 06<br />
ApS<br />
Døgnvagt Koldt og godt!<br />
www.jensen-koel.dk post@jensen-koel.dk<br />
Fylde- og vaskeplads for sprøjte<br />
Med biofilter og vandfordampning<br />
www. hc-betonelementer.dk<br />
Hans Christensen, 4736 Karrebæksminde<br />
kontakt 21623044 eller 55726570<br />
www.haygrove.co.uk<br />
Rokkedysse, Værløse, Tlf. 20 23 58 96<br />
Lisbeth Toft, rokkedysse@mail.dk<br />
LIPCO<br />
PLANTAGEKULTIVATOR<br />
Med plantagekultivatoren er det nemt at holde rækkerne<br />
fri for ukrudt. Det unikke er, at selve fræsehovedet<br />
bøjer af, når det rammer en busk eller stamme,<br />
og svipper tilbage, når det er forbi planten.<br />
JORD-/PARK-/SNE-MASKINER<br />
H.G. ENEMARK A/S<br />
Baldersbækvej 40, 2<strong>63</strong>5 Ishøj<br />
Tlf. 43966677 – Fax 43431677<br />
www.hg-enemark.dk / e-mail: hge@hg-enemark.dk<br />
Flere eksemplarer af bladet<br />
Virksomheder <strong>med</strong> ansatte har ofte interesse i at have flere<br />
eksemplarer af erhvervsbladet Frugt & Grønt liggende. For eksempel<br />
på kontoret, i værkstedet eller i kantinen.<br />
Ring og få et tilbud på at få sendt<br />
ekstra eksemplarer til samme<br />
adresse som dit nuværende<br />
abonnement. Fem ekstra<br />
eksemplarer giver 50% rabat.<br />
Tlf. 87 40 66 32 · alm@landscentret.dk<br />
Morten Adamsen i Stenvad<br />
Gør klar til en sæson<br />
<strong>med</strong> 2 3 millioner blomkål<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 353<br />
NR. 3. MARTS
Behov for ny teknik?<br />
Vi tilbyder 38 års erfaring <strong>med</strong><br />
Produktion<br />
Udvikling<br />
Design<br />
Forsøg<br />
Modtager af<br />
ASAE innovations prisen 2004<br />
GARTNERI – PLANTESKOLE – INDUSTRI<br />
Vores egenproduktion til grønsager omfatter:<br />
Høstvogne til blomkål, maskiner til høst og<br />
behandling af rosenkål – hvidkål – salat – selleri – m.v.<br />
Til træplanter: Bundtemaskiner og sækkefyldere.<br />
Udvikling og specialopgaver udføres på bestilling.<br />
Olden Maskinfabrik ApS<br />
MARIUS NIELSEN<br />
Houvej 139 · Ulsted · 9370 Hals<br />
Telefon 9825 4866, Fax 9825 4833,<br />
E-mail: olden@olden-maskinfabrik.dk<br />
www.olden-maskinfabrik.dk<br />
Sælges:<br />
Fabriksny JAGODA, halvrækket bærhøster,<br />
velegnet til høst af stikkelsbær, ribs og solbær.<br />
Maskinen er velegnet til høst af småbuske.<br />
Reservedele lagerføres.<br />
Desuden sælges:<br />
FORMER sideklipper til beskæring af buske, f.eks.<br />
efter høst. Monteret <strong>med</strong> hydraulisk knivbjælke,<br />
Schumacher knivsystem samt hydraulisk<br />
grenudkast.<br />
Henv. Ottestrup Maskinhandel<br />
v/Charlotte & Søren Hansen tlf 40 19 73 50<br />
T R Æ E R , P L A N T E R , L Ø G<br />
Solbær og ribs<br />
Statskontrollerede 1- og 2-årige planter sælges.<br />
Plantning <strong>med</strong> 2-rækket maskine udføres.<br />
Dickows Planteproduktion – Næstved<br />
Kontakt – 2124 <strong>63</strong>25 / 5544 5325<br />
Jordbærplanter<br />
Certificerede planter af bedste kvalitet.<br />
Fast leverandør <strong>med</strong> sikkerhed for<br />
sundhed og kvalitet.<br />
Svanemosegaard<br />
VAGN FREDERIKSEN · 4000 ROSKILDE · MOBIL 40 15 08 86<br />
JORDBÆRPLANTER<br />
GOOSSENS<br />
FLEVOPLANT-DANMARK<br />
Jens Arne Pedersen<br />
Drejerbakken 9 · DK-5592 Ejby<br />
Tlf. 6446 2299 · Fax 6446 2968 · Biltlf. 40 44 72 99<br />
E-mail: jap-flevo@mail.tele.dk · www.flevoplant.nl<br />
F R A A V L E R T I L A V L E R<br />
Solbærhøstere sælges:<br />
1 stk. selvkørende 4 wd, mrk. Berrymaster<br />
Pris: kr. 225.000,- excl. moms.<br />
2 stk. bugserede, mrk. Berrymaster<br />
Pris: kr. 75.000,- excl. moms. pr./stk.<br />
Billeder kan sendes via mail, hvis det ønskes.<br />
Maskinerne sælges klargjort til sæson, som beset ab<br />
gård. Afregning evt. efter høst. Evt. i form af bær til vor<br />
fabrik, til markedspris.<br />
Barnehøjgård<br />
v/ Jørgen Ferdinand, Agermosevej 1, 5600 Fåborg,<br />
Tlf. nr.: 62 61 23 35 - 20 47 19 66<br />
354 FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009<br />
FLEVO<br />
PLANT<br />
MAGERHOLM APS<br />
Frugttræer · Støttemateriel til frugttræer<br />
TLF. 62 28 10 94 – FAX 62 28 20 44<br />
www.magerholm.dk<br />
Sælges:<br />
• 1 stk. brugt Schaumann tågesprøjte DGS-2, årgang 1988.<br />
• 1 stk. brugt Schaumann tågesprøjte, 2-tudet <strong>med</strong> boogie hjul, årgang 1983.<br />
• Komplet sorteringsanlæg AWETA CSGM-920, inkl. Perfect aftømmer.<br />
Henvendelse: 27 13 46 87. Lars Blohm.
Analyser<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Biologisk bekæmpelse<br />
EWH BioProduction ApS<br />
Centervej Syd 4<br />
4733 Tappernøje<br />
Telefon 55 96 00 21<br />
Telefax 55 96 00 31<br />
bio@bioproduction.dk<br />
www.bioproduction.dk<br />
Horticoop Scandinavia A/S<br />
Anelystparken 45A<br />
8361 Tilst<br />
Telefon +45 87 36 99 00<br />
Telefax +45 87 36 99 09<br />
info@horticoop.dk<br />
www.horticoop.dk<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Emballage<br />
PM Pack Service A/S<br />
Sverigesvej 12,<br />
8700 Horsens<br />
Telefon 75 60 20 00<br />
Telefax 75 60 16 60<br />
mail@pmpack.dk<br />
www.pmpack.dk<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Gartneriartikler<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Håndværktøj<br />
Dansk Skovkontor A/S<br />
Kalundborgvej 92,<br />
4180 Sorø<br />
Telefon 57 83 01 10<br />
Telefax 57 83 13 10<br />
post@dansk-skovkontor.dk<br />
www.dansk-skovkontor.dk<br />
Klima-, køle- og fryseanlæg<br />
Jensen Køleteknik<br />
Herluflillevej 23, Herluflille<br />
DK-4160 Herlufmagle<br />
Telefon +45 55 50 13 06<br />
Telefax +45 55 50 12 20<br />
post@jensen-koel.dk<br />
www.jensen-koel.dk<br />
Klaus Krusaa Køleanlæg A/S<br />
Håndværkervænget 6,<br />
Gundsømagle<br />
4000 Roskilde<br />
Telefon 46 78 83 75<br />
Telefax 46 78 82 40<br />
krusaa-koel@krusaa-koel.dk<br />
www.krusaa-koel.dk<br />
Buus Køleteknik A/S<br />
Elsøvej 217-219, Frøslev<br />
7900 Nykøbing M<br />
Telefon 97 74 40 33<br />
Telefax 97 74 40 37<br />
buus@buus.dk<br />
www.buus.dk<br />
Konsulent-rådgivning<br />
GPL International as<br />
Grønnegyden 105<br />
5270 Odense N<br />
Telefon 66 14 50 70<br />
Telefax 66 14 50 84<br />
gpl@gpl.dk<br />
www.gpl.dk<br />
GartneriRådgivningen<br />
Hvidkærvej 29<br />
5250 Odense S<br />
Telefon +45 87 40 66 30<br />
Telefax +45 65 92 69 17<br />
gartneriraadgivningen@<br />
landscentret.dk<br />
www.gartneriraadgivningen.dk<br />
Borregaard BioPlant ApS<br />
Århus<br />
Helsingforsgade 27B<br />
8200 Århus N<br />
Telefon 86 78 69 88<br />
Telefax 86 78 69 22<br />
borregaard@bioplant.dk<br />
www.bioplant.dk<br />
Borregaard BioPlant ApS<br />
København<br />
Hammerholmen 39 K st.<br />
2650 Hvidovre<br />
Telefon 44 44 40 12<br />
Telefax 44 44 40 19<br />
Borregaard BioPlant ApS<br />
Odense<br />
Telefon 40 34 42 12<br />
Maskiner til friland<br />
Norcar DK A/S<br />
Ellehammer vej 10,<br />
Postboks 12<br />
9900 Frederikshavn<br />
Telefon 96 21 90 20<br />
Telefax 97 36 61 66<br />
vaza@vaza.dk<br />
www.norcar.com<br />
Elkær Maskiner<br />
Odensevej 82<br />
5853 Ørbæk<br />
Telefon 65 33 13 31<br />
Telefax 65 98 19 62<br />
info@elkaer-maskiner.dk<br />
www.elkaer-maskiner.dk<br />
HLS Maskiner<br />
Lillemarksvej 6 A<br />
5600 Faaborg<br />
Telefon 24 60 97 28<br />
Telefax 62 60 25 18<br />
hlsmaskiner@gmail.com<br />
www.hlsmaskiner.dk<br />
Albjerg’s MaskinTec<br />
Assensvej 286<br />
5771 Stenstrup<br />
Telefon 62 26 24 91<br />
mobil 20 27 84 97<br />
pha@mail.tele.dk<br />
www.traktorsalg.dk<br />
Hardi Skandinavien<br />
Helgeshøj Allé 38<br />
2<strong>63</strong>0 Taastrup<br />
Telefon 43 58 85 00<br />
Telefax 43 58 85 20<br />
skandinavien@<br />
hardi-international.com<br />
www.hardi.dk<br />
Pakkemaskiner<br />
ScanStore A/S<br />
Nyvang 7<br />
DK-5500 Middelfart<br />
Telefon +45 64 41 12 12<br />
Telefax +45 64 41 14 74<br />
mail@scanstore.dk<br />
www.scanstore.dk<br />
PM Pack Service A/S<br />
Sverigesvej 12<br />
8700 Horsens<br />
Telefon 75 60 20 00<br />
Telefax 75 60 16 60<br />
mail@pmpack.dk<br />
www.pmpack.dk<br />
SR PACK A/S<br />
Sandvadvej 30<br />
DK-8765 Klovborg<br />
Telefon +45 75 76 15 22<br />
Telefax +45 75 76 15 11<br />
info@srpack.dk<br />
www.srpack.dk<br />
Service-telefontavlen<br />
– den direkte vej til din virksomhed<br />
Vandingsanlæg<br />
Orev Vandingssystemer<br />
Vestre Kongevej 7<br />
8260 Viby J.<br />
Telefon 86 10 71 37<br />
Telefax 86 10 71 67<br />
post@orev.dk<br />
www.orev.dk<br />
Dansk Vandingsteknik<br />
Kastholmvej, Osted<br />
4000 Roskilde<br />
Telefon 46 49 77 <strong>63</strong><br />
Telefax 46 49 77 64<br />
dvt@adr.dk<br />
www.dvt-dk.dk<br />
Vandingsmaskiner<br />
Agrometer a/s<br />
Fælledvej 10<br />
7200 Grindsted<br />
Telefon 76 72 13 00<br />
Telefax 76 72 13 98<br />
agrometer@agrometer.dk<br />
www.agrometer.dk<br />
Vægte<br />
CBH Vægte ApS<br />
Vonsildvej 207<br />
6000 Kolding<br />
Telefon 75 56 73 10<br />
Telefax 75 56 73 10<br />
info@cbh-vaegte.dk<br />
www.cbh-vaegte.dk<br />
Holstebro Vægtservice I/S<br />
Elkjærvej 114<br />
7500 Holstebro<br />
Telefon +45 97 41 04 58<br />
Telefax +45 97 41 04 26<br />
post@hova.dk<br />
www.hova.dk<br />
Væksthusbelysning<br />
Garta<br />
Lavsenvænget 1<br />
5200 Odense V<br />
Telefon 33 68 50 50<br />
Telefax 33 68 86 05<br />
odeafd@garta.dk<br />
www.garta.dk<br />
Få 2 - betal for 1!<br />
Service-telefontavlen i Frugt & Grønt indeholder de vigtigste kontaktoplysninger<br />
på leverandører og samarbejdspartnere i gartneribranchen.<br />
Når du bestiller en eller flere visninger på Service-telefontavlen, bliver du også<br />
tilbudt GRATIS visning på vores hjemmeside. Der<strong>med</strong> er der mulighed for<br />
at blive linket direkte til din virksomheds hjemmeside via www.gartneriraadgivningen.dk,<br />
som hver måned har over 25.000 besøgende.<br />
Pris 1.000,- kr. + moms pr. år.<br />
Hvis du vil høre mere om vores Service-telefontavle eller bestille visning, kan<br />
du kontakte:<br />
Solveig Sjørring på tlf. 87 40 66 07 eller mail: sls@landscentret.dk<br />
FRUGT & GRØNT JULI/AUGUST 2009 355
Crop Protection<br />
Jakob Skodborg Jensen 40 16 81 <strong>63</strong><br />
Klaus Nielsen 40 71 84 32<br />
Sören Pagh + 46 70 5876910<br />
www.agro.basf.dk<br />
Læs altid etiketten før brug!<br />
Returadresse:<br />
Frugt & Grønt<br />
Hvidkærvej 29<br />
5250 Odense SV