Nyt Fra Arkivet 39-2005_23-11-05.indd
Nyt Fra Arkivet 39-2005_23-11-05.indd
Nyt Fra Arkivet 39-2005_23-11-05.indd
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NYT FRA<br />
ARKIVET<br />
Glostrup Lokalhistoriske Arkiv<br />
Nr. <strong>39</strong> • 2006
Glostrup Lokalhistoriske Arkiv<br />
Hovedvejen 134<br />
2600 Glostrup<br />
Åbningstid:<br />
Mandag kl. 13 - 19<br />
Torsdag kl. 13 - 17<br />
samt efter aftale<br />
Telefon: 4343 5838<br />
Fax: 4343 4042<br />
E-mail:<br />
lokalhistorisk@glostrup.dk<br />
Daglig leder:<br />
Hans-Henrik Rasmussen<br />
<strong>Nyt</strong> <strong>Fra</strong> <strong>Arkivet</strong><br />
udkommer fire gange årligt<br />
Redaktionen afsluttet:<br />
November <strong>2005</strong><br />
Redaktion:<br />
Hans-Henrik Rasmussen<br />
Grafisk tilrettelæggelse og<br />
nutidige fotos:<br />
Eric Klitgaard<br />
Tryk:<br />
Kailow Graphic A/S<br />
Oplag:<br />
2000 ex<br />
ISSN 1<strong>39</strong>8 - 859X<br />
Indhold<br />
<strong>Arkivet</strong> og brugerne.......... 3<br />
DK’s største familie ......... 6<br />
Ejby-celten ...................... 12<br />
Hvissingestien, rettelse .. 15<br />
Gaver til <strong>Arkivet</strong> ............. 19<br />
På rejse i tidsmaskinen .. 22<br />
Svanemærket Produktion<br />
Omslagsfoto: Hansigne Lauridsens Strygestue, Hovedvejen 103.<br />
Enkelte af personerne er kendt, ca. 1910
<strong>Arkivet</strong> og brugerne<br />
Maren Kirstine Nielsen var navnet på stammoderen<br />
til ”Danmarks Største Familie”, som blev<br />
omtalt i forrige nr. af nærværende blad. Denne<br />
interessante og veltalende dame blev interviewet til avisen<br />
både i 1950 og 1958, og vi er så heldige, at Leif Olsen har<br />
artiklerne liggende. Han har været så venlig at tilsende os<br />
kopier af dem, og vi bringer dem med stor glæde nedenfor.<br />
Damens beretning er i høj grad værd at læse. Den er både<br />
underholdende og historisk interessant.<br />
Når man skriver artikler om lokalhistoriske emner til lokalhistorisk<br />
velorienterede læsere, må man være forberedt<br />
på kritik. Mange læsere ved langt mere end undertegnede<br />
om byens nyere historie, og de kan blive noget rystet, når<br />
de ser alvorlige fejl i teksten.<br />
Således skete det en dag i september <strong>2005</strong>, da forhenværende<br />
murermester Willy S. Jensen så min beretning om<br />
Hvissingestien. WSJ havde haft sin gang i området siden<br />
krigen, og han vidste alt om vejens datidige forløb. Heldigvis<br />
lod han det ikke blive ved det. Resolut greb han papir<br />
og skrivegrej og fabrikerede en glimrende kortskitse over<br />
området. Skitsen og de tilhørende kommentarer kan ses<br />
inde i bladet. Det er dejligt, at læserne er så årvågne og<br />
aktive. Vi er mange, der er blevet meget klogere på Hvissingestien.<br />
Eller som WSJ udtrykte det: ”Vi er jo ikke så<br />
mange af de gamle glostruppere tilbage”.<br />
3
Endnu engang må jeg kreditere læserne for de mange<br />
lån og gaver, som vi bliver præsenteret for. Et blik på gavelisten<br />
vil vise, hvor flot det fortsat er. Det betyder jo,<br />
at mange fotos og oplysninger bliver reddet til gavn for<br />
fremtidige brugere. <strong>Arkivet</strong> bliver mere righoldigt, og lokalhistorien<br />
mere fyldig og præcis.<br />
Den store interesse for byen og dens historie giver sig<br />
også udslag i mange forespørgsler. Disse sker nu ikke blot<br />
ved personligt fremmøde, men i stigende omfang også på<br />
e-mails. Det betyder også henvendelser fra fjernere egne<br />
af landet, bl.a. om slægtsforskning. Også enkelte forespørgsler<br />
fra Norge og Sverige har vi set. Lokalhistorien er<br />
blevet international, så mærkeligt det end kan lyde.<br />
Skoleklasse besøger Lokalhistorisk Arkiv. Både lærer og elever har opdaget lokalhistoriens<br />
glæder. Til højre taler arkivar Hans-Henrik Rasmussen, 5. september <strong>2005</strong><br />
4
Et særligt tiltag, som jeg har haft stor fornøjelse af, er besøg<br />
af skoleklasser på <strong>Arkivet</strong>. Lærerne har fået øjnene<br />
op for det faktum, at lokalsamfundets historie er vigtig<br />
for børnenes selvforståelse. Børnene kender deres egen<br />
verden og vil gerne høre ”hvad der var før”. De laver opgaver<br />
og får den vigtige historiske dimension ind i deres<br />
liv. Pludselig bliver der mere mening i deres egen placering<br />
i historien.<br />
Sådan ser en bronzecelt ud, <strong>11</strong>. august <strong>2005</strong><br />
Vi bringer i dette nr. en efterlysning af bronzecelten fra<br />
Ejby. Hvor er denne lille økse mon blevet af?<br />
Læs om den inde i bladet.<br />
5
Danmarks Største Familie<br />
Af Leif Olsen<br />
I<br />
forlængelse af artiklen i <strong>Nyt</strong> <strong>Fra</strong> <strong>Arkivet</strong> nr. 38 kan jeg<br />
supplere med lidt mere historie om stammoderen til<br />
Danmarks største familie. Festen var omtalt i Ekstra Bladet<br />
i juni 1958, hvor min oldemoder Maren Kirstine Nielsen<br />
blev interviewet :<br />
Mødte sin mand til bal paa kroen:<br />
166 efterkommere!<br />
Jeg fangede saamænd min mand paa Røde Vejrmølle Kro til bal<br />
– det er jo ved en saadan lejlighed, at ungdom kommer sammen<br />
– og nu har jeg 166 efterkommere. Jeg er blevet stammoder til<br />
Danmarks største familie. Den 94-aarige fru Maren Kirstine Niel-<br />
sen, Jernbanevej 24, Glostrup, slaar ud med haanden og fortsæt-<br />
ter: Paa søndag samles hele familien her, og saa drager vi af til<br />
Snekkersten til Kystens Perle, eller hvad det nu hedder deroppe.<br />
De, der kommer her før klokken fire, faar kaffe. De, der kommer<br />
for sent, faar skældud!<br />
Den 94-aarige fru Maren Nielsen er i fuld gang med at rede seng<br />
og gøre i orden i sin stue, da vi kommer ind. Hun siger: Ja, fordi<br />
man er blevet 94 og for længst er blevet tipoldemor, behøver<br />
man vel ikke at sidde til stads. Det har jeg i øvrigt aldrig faaet<br />
lov til. Jeg er en Ejby-pige, og Ejby-piger har der altid været<br />
krudt i. Min mand var gaardmandssøn, og vi havde i mange aar<br />
en gaard paa 33 tdr. land i Islev. Det var med at komme op om<br />
morgenen og sørge for malkningen og faa sat karlfolkene i gang<br />
med arbejdet.<br />
Vi havde tre karle dengang, men kun en pige, saa huset maatte<br />
6
Maren Kirstine Nielsen med et lille udvalg af sine talrige efterkommere.<br />
Som stammoder til 166 efterkommere opnåede hun og familien at blive kåret<br />
som Danmarks Største Familie. Her ses hun med fem af sine oldebørn, 1958<br />
7
jeg selv klare. Klokken ni skulle de have halvmiddag d.v.s. spege-<br />
sild og saadan noget, som man fik paa landet dengang … Ja, min<br />
mand døde for næsten tyve aar siden ganske pludseligt, og siden<br />
har jeg været alene, men det betyder ikke, at jeg er faldet af<br />
paa den. Nu har jeg slaaet mig paa strikningen for at faa tiden til<br />
at gaa og for at faa lavet nogle gaver til mine børn og børnebørn<br />
o.s.v., ja, de har faaet hver én.<br />
Familien, der samles paa Kystens Perle sammen med bladet Fe-<br />
mina, bestaar af fru Nielsens otte børn, syv svigerbørn, 41 bør-<br />
nebørn, 74 oldebørn og 2 tipoldebørn. Alle familiens data er nøje<br />
kontrolleret af dr. Phil. Albert Fabritius.<br />
Fru Nielsen siger: ”Der er nogle af oldebørnene, jeg endnu ikke<br />
har set. Jeg glæder mig til at være sammen med dem, og saa<br />
skal jeg nok sige dem et par ord, men det er nu for resten or-<br />
dentlige folk alle sammen”.<br />
Gården i Islev hed Rødegaard, og den lå øst for Vestvolden,<br />
hvor Hvidsværmervej og Vestvolden i dag mødes.<br />
Under 1. Verdenskrig var der indkvarteret soldater. Her<br />
ses et foto fra 1914, hvor kornet Rasmussen (med katten)<br />
havde kommandoen.<br />
<strong>Fra</strong> Rødegård på Islevmark i krigsåret 1914. Nogle af personerne er kendt<br />
8
Maren og Jens Nielsen fik <strong>11</strong> børn, hvoraf 10 blev voksne.<br />
Så det blev hurtigt en stor familie. På et foto fra 19<strong>23</strong> ses,<br />
hvor mange der var til en almindelig familie-komsammen.<br />
Der er ganske vist snydt lidt med billedet: Et barnebarn<br />
var ikke til stede, men blev siden klippet ind. Selv dengang<br />
kendte man til billed-manipulation.<br />
Haven til Rødegård, 19<strong>23</strong>. Personerne er alle kendt:<br />
Stående i bageste række fra venstre: Niels Christian, Laura, Lars Olsen, Anna Olsen,<br />
Lars og Dorthea.<br />
I næste række: Niels Otto Olsen, Agnes Marie Olsen, Kristiane, Jens Peter Skov,<br />
Ester og Martin Larsen.<br />
Siddende: Ellen på skødet af sin moder Kirstine, Anna Kortsen med sønnen Kort,<br />
Jens Nielsen, Maren Kirstine Nielsen, Mary med Henning på skødet, Oluf Kortsen<br />
med Rita på skødet og Niels Peter Hansen.<br />
Næste række: Edith, Karen, Ebba, Bertha og Anna Hansen. (Bertha var ikke til<br />
stede, men er indsat).<br />
Foran: Jens, Andreas, Jenny, Ove, Martha, Arne, Henry og Carla.<br />
9
Netop den store familie var anledning til, at Maren Kirstine<br />
Nielsen allerede i 1950 var i avisen. Bemærk den gammeldags<br />
skrivemåde:<br />
Til Barnedåb med sit 50. Oldebarn.<br />
En sjælden begivenhed i Herstedøster Kirke<br />
Enkefru Kristine Nielsen, Jernbanevej 24, Glostrup, havde som<br />
nævnt i Gaar sit 50. Oldebarn i Kirke for at blive døbt. Den<br />
sjældne Begivenhed fandt sted i Herstedøster Kirke, hvor Pastor<br />
Brisson foretog Daabshandlingen, og hvor man i Dagens Anledning<br />
havde sat Kirkens Flag til Tops for at markere den store Begiven-<br />
hed.<br />
Pastor Brisson omtalte det i sin Tale og bad for det lille Barn og<br />
Slægten. Barnet, som kom til at hedde Ernst Lars Nielsen, gjorde<br />
sit til at markere Begivenheden ved at vræle særlig meget.<br />
Den gamle Fru Kristine Nielsen, som er 86 Aar, bor som nævnt i<br />
Glostrup, hvor hun ejer Huset Jernbanevej 24, og hun har boet<br />
her i <strong>23</strong> Aar. Hun er født i Harrestrup og blev som 20-aarig for 66<br />
Aar siden gift med Gdr. Jens Nielsen. Sammen drev de Rødegaard<br />
paa Islevmark, og der kom ti Børn i Ægteskabet, nemlig otte Døt-<br />
re og to Sønner. Næsten alle Børnene har været bosat paa Egnen,<br />
men er nu spredt rundt omkring paa Sjælland, selv om en Del af<br />
dem stadig bor paa Egnen.<br />
En Datter, som var gift med fhv. Mejeriejer Martin Larsen, Ejby,<br />
døde for nogle Aar siden. En anden Datter bor i Brøndbyøster,<br />
gift med Gdr. Oluf Cortsen, en i Sengeløse, gift med Gdr. Jens<br />
Peter Schou, og endnu en i Sengeløse, gift med Parc. Aksel Heller<br />
Jensen. Gdr. Niels Hansen, fh. Brøndbyvester, der er gift med en<br />
Datter, bor nu i Viby. En Datter, som er Enke efter Gdr. Otto Ol-<br />
sen, Vibeholm i Glostrup, bor nu i Vridsløselille, og en Datter, der<br />
tidligt blev Enke, har et Ismejeri i Ryesgade i København. Den<br />
10
ældste Datter var gift med Gdr. Lars Olsen, Hvissinge, men de er<br />
begge døde for en Årrække siden.<br />
De to Sønner er Gdr. Niels Christian Nielsen, Egerup ved Ring-<br />
sted, og Gdr. Lars Nielsen, Thorslunde. Sidstnævnte er Bedstefa-<br />
der til det sidste nye Skud paa den store Stamme, idet hans Dat-<br />
ter, som er gift med Statshusmand Anker Nielsen, Vridsløselille,<br />
er Moder til den lille Ernst Lars Nielsen.<br />
Den gamle Dame, som i øvrigt er rask og rørig og stadig kører<br />
paa Cykel, var ikke særlig berørt af Situationen. Hele Sommeren<br />
igennem er hun som Regel paa Besøg hos sin Slægt, og skal hun<br />
hele Rækken rundt, kan Sommeren nemt gaa hermed. For 6 Aar<br />
siden var saa godt som hele Familien samlet i Glostrup, hvor hen-<br />
des 80 Aars Fødselsdag blev fejret ved en stor Fest paa Jernbane-<br />
hotellet. Hun ser lyst og friskt paa Tilværelsen og kan stadig tage<br />
de forskellige Familiemedlemmer i Kortspil. Nu glæder hun sig til<br />
90 Aars Dagen, og til den Tid er antallet af Oldebørn sikkert yder-<br />
ligere steget, og den Dag i Dag imponerende Rekord slaaet.<br />
Bemærk ved omtalen af efterkommerne: Døtrene nævnes<br />
ikke ved navn – men det gør ægtefællen, som skik var<br />
dengang. I øvrigt lå Vibeholm ikke i Glostrup. Gården lå<br />
i Brøndbyøster og eksisterer i dag som repræsentationslokaler<br />
for NKT. På gården fejredes min oldefader Jens<br />
Nielsens 80 års dag med stor familiesammenkomst og<br />
spillemand. Kun konfirmerede børn kom med.<br />
Min far fortæller, at min oldemoder spillede om penge, når<br />
hun spillede kort. Og hun var en dårlig taber. Hun kunne<br />
diskutere længe om et spil, hvor hun havde tabt 2 øre.<br />
Men bagefter kunne hun godt lægge 2 kroner i kassen.<br />
<strong>11</strong>
Hvor er bronzeøksen<br />
fra Ejby?<br />
Nær Kolbes hedengangne tapetfabrik ved Brandsbjergvej<br />
og Ejby Mosevej blev der i sommeren 1961<br />
gjort et usædvanligt fund. Det drejede sig om en lille bronzeøkse,<br />
en såkaldt celt. Fundet blev beundret i familien, og<br />
en dreng (finderen?) besluttede sig til at vise det frem for<br />
sin historielærer. Denne var heldigvis ingen ringere end<br />
Ejvind Tofte, som på dette tidspunkt underviste på Nordvangskolen.<br />
Tofte, der var ivrig lokalhistoriker og foredragsholder<br />
m.m., fik lov at studere den lille økse nærmere, og han<br />
skrev en artikel om den i Glostrupbogen, bind 5, s. 71-75.<br />
Eleven fik sin økse tilbage, og siden har den ikke været set<br />
uden for familiens kreds.<br />
12<br />
Celten affotograferet i<br />
Glostrupbogen
En anden celt af samme art som den savnede, <strong>11</strong>. august <strong>2005</strong><br />
Nu findes der ganske vist andre fund af sådanne økser fra<br />
forskellige egne af landet, men det kunne jo være morsomt,<br />
hvis vi kunne genfinde vores lille, lokale eksemplar.<br />
Derfor vil jeg bede alle læsere om at overveje, om de har<br />
set eller hørt noget til den i løbet af de efterhånden mange<br />
år, der er gået siden dengang.<br />
Men lad os lige se nærmere på den pågældende genstand,<br />
som betegnes som Ejby-celten.<br />
13
Der er altså tale om en bronzeøkse, og den stammer ifølge<br />
Tofte fra ca. 800 f.Kr. Den er blevet anvendt som arbejdsredskab<br />
og har en længde på 9,5 cm. Den er kraftig og<br />
med enkel udsmykning, bestående af to rektangulære fordybninger.<br />
Nu består bronze af kobber og tin, og ingen af disse<br />
stoffer findes i Danmark. Alt har måttet importeres, og<br />
med den store mængde bronzeredskaber og -våben, der<br />
har været, må fjernhandelen have været meget betydelig.<br />
Skabelsen af bronzeredskaber var et stort spring fremad<br />
i forhold til tidligere tiders stenredskaber, og betegnelsen<br />
bronzealder for tiden mellem stenalderen og jernalderen<br />
må siges at være velvalgt.<br />
Støbningen er sket i forme, og interesserede kan se mere<br />
herom i Glostrupbogen.<br />
Tegning af støbeform<br />
14
Hvissingestien (rettelse)<br />
Da jeg beskrev Hvissingestien i forrige nr., var det<br />
med en ganske sikker viden om, at stien var en forløber<br />
for den senere Langagervej. Den gamle elm stod<br />
vitterlig ved stien, og stedet blev faktisk senere til Langagervej<br />
41.<br />
Vejen fører den dag i dag fra Nørre Allé til Hvissingevej,<br />
så jeg mente, at alt måtte være i orden.<br />
Heldigvis har bladet mange interesserede og opmærksomme<br />
læsere, og flere af disse reagerede på artiklens<br />
oplysninger. En af disse var tidligere murermester Willy S.<br />
Jensen, der, som nogle måske husker, engang her i bladet<br />
har nedskrevet sine erindringer som ung arbejder ved Ejby<br />
Glasværk.<br />
Willy S. Jensen kunne ikke godkende beskrivelsen af Hvissingestiens<br />
forløb, i hvert fald ikke på strækningen fra omkring<br />
Sofielundsvej-krydset og videre mod sydvest.<br />
15
Hvissingestien. Tegning udført af Willy S. Jensen, der viser stiens præcise placering.<br />
De omgivende huse og parceller sætter tingene på deres rette plads, <strong>2005</strong><br />
16
Heldigvis gjorde WSJ noget ved sagen. Han tegnede en<br />
fremragende kortskitse, hvor man præcist kan følge stiens<br />
forløb over Nørre Allé, videre over Heggelunds Allé til<br />
udmundingen i Skolevej. Kortskitsen ses her til venstre.<br />
De nye oplysninger betyder selvfølgelig samtidig, at billederne<br />
i ”tidsmaskinen” i forrige nummer ikke er korrekte.<br />
Nutidens Langagervej udmunder mellem Nørre Allé nr.<br />
38 og 44. Hvissingestien derimod udmundede betydeligt<br />
længere sydpå, nemlig ved nr. 32, som det ses af kortskitsen.<br />
Til korrektion af den indtegnede linie på luftbilledet i forrige<br />
nummer kan kortskitsen med fordel anvendes. Stiens<br />
forløb og de omgivende huse og grunde ses tydeligt på<br />
kortet. Stien havde selvfølgelig oprindelig retning mod kirken,<br />
ikke mod kirkegården, som det ellers synes at fremgå<br />
af vores billede.<br />
Hvissingestien ved Hagedorns Gartneri, hvis hæk ses til vesntre. Bemærk kirkens<br />
tårn i baggrunden. Retningen er således mod sydvest, 28. maj 1944<br />
17
Vi beklager de fejlagtige oplysninger men tillader os samtidigt<br />
at glæde os over de mange vidende og initiativrige<br />
læsere.<br />
Lokalhistoriker Poul Høyer på Hvissingestien. Han nærmer sig Hvissingegård,<br />
hvis bygning skimtes i baggrunden til højre. Set mod nordøst, 17. juli 1944<br />
18
Gaver til <strong>Arkivet</strong><br />
Mængden af gaver har været overvældende på det sidste. Stigningen er på<br />
25%. Der er derfor ikke plads til alle, så en del vil blive omtalt i næste nr.<br />
Hansigne Lauridsens Strygestue, Hovedvejen 103. Hansigne blev gift med guldsmed<br />
Niels Marinus Kristensen. Parret tog senere navnet Pagsberg, ca. 1910<br />
Bjørn Sommer: Hansigne Lauridsens strygestue (Hovedvejen 103), ca.<br />
1909. Foto. Alfred Bach (træskomager i Glostrup 1910-1912, derefter til Taastrup).<br />
2 fotos. Slægten Pagsberg i Glostrup (3 sider).<br />
Lissi Hansen: 60-året for Danmarks Befrielse: udstilling i Glostrup Fritidscenter,<br />
4.5.<strong>2005</strong>. Fotos.<br />
Ejner Andersen: Forstædernes Bank, ca. 1912. Foto. Forstædernes Bank<br />
1952-1977, bogtillæg af Kai Petersen. Skolefagbøger (diverse), 1919-1929.<br />
Tove Vagtborg Jørgensen: Siesta: nytårsaftensfest (diner og dans), reklametryksag,<br />
1959.<br />
19
Brøndby Lokalarkiv: Nina Meta Sørensen: Vesterled – Brøndbys vilde vesten,<br />
<strong>2005</strong>. Bog.<br />
Birgitte Lange: Aksel Hansen (Gasværksvej <strong>39</strong>, senere Kærmindevej 9):<br />
adressat på postkort, 1931. Freddy Hansen (søn af ovenstående): adressat<br />
på postkort, 1945<br />
Ib Sandahl: Radiofagmanden (Hovedvejen 102) og Holder Bonde (Hovedvejen<br />
65): samlermærker, ca. 1950 og ca. 1975. Kande med blå kant fra<br />
Haunsø Keramik, u.å.<br />
Verner Hansen: Oluf Svendsen og hustru Anne Marie Svendsen (Hvissingestræde<br />
2), ca. 1915. 2 fotos. Dåbsattest for Karl Bernhard Svendsen<br />
(søn af ovenstående), født 24.4.1898. Glostrup Cykle Club: love, 9.<strong>11</strong>.1957.<br />
Aktuelt og Pokalen (medlemsblade for Glostrup Cykle Club), 1957-1966.<br />
Glostrup Cykle Club: programmer 1957 og 1959. Glostrup Svømmeklubs<br />
Venner: Jubilæumsskrift 1974-1984.<br />
Anna Lise Barth: Fotoalbum, mest om DSU. Desuden 56 fotos fra Glostrup,<br />
mest om Glostrup Brandvæsen og brandmand Carl Nielsen. Desuden<br />
om Højvangskolen, diverse postkort m.m.<br />
Klar til afgang til DSU-pinsestævne. Til venstre huset Kærmindevej 3, 27. maj 1944<br />
20
Pædagogisk Central (Glostrup): Prinsessejagten: en historie fortalt af 5.<br />
A (Skovvangsskolen) og 5. B (Vestervangskolen) i samarbejde med Cecilie<br />
Eken. Bogudgave og cd-udgave, <strong>2005</strong>.<br />
Leif Kayerød: Glostrup Nye Vandtårn, arkitekttegning, 1962.<br />
Bent Petersen: Forstædernes Bank. Regnskaber for årene 1936-1959 samt<br />
1979.<br />
Willy S. Jensen: Hvissingestien med omgivende parceller og huse, <strong>2005</strong>.<br />
Kortskitse.<br />
Jørgen Christensen: Rationeringskort. 1 ark fra 1919 samt 5 ark fra 1945-<br />
1950.<br />
Crilles P. Hansen: Ejby Skole, klassebillede, ca. 1932.<br />
John Knudsen: Klassebilleder fra Nordvangskolen (1950’erne), Familiefotos<br />
fra Birkehøj 6 (ca. 1930-1950) m.m.<br />
Allan Andersen: Premier Is (hovedkontoret i Esbjerg), 1950’erne og 1968.<br />
2 fotos. Diverse papirer fra Premier Is, ca. 1934-1968.<br />
Henrik Øhlenschlæger: Ejby Udlodsvej 2-4. Maleri udført af kunstmaleren<br />
Anton Nielsen (død 1968). Ca. 1920-1925.<br />
Jørgen Nielsen: På flugt gennem Vestegnen i 1943. Bog. Forfattet af giver.<br />
Udgivet af Albertslund Lokalhistoriske Forening, <strong>2005</strong>.<br />
Bent Lassen: Mineralvandsetiketter fra de lokale virksomheder Thor, Eko<br />
og Sankt Paul. U.å.<br />
Peter Frederiksen: Frit Danmark (illegale blade). 17 numre fra 1945.<br />
Birthe Veland: 10 postkort fra det gamle Glostrup, ca. 1907-1937.<br />
Lars Ammitzbøll: Forhenværende fængselsinspektør Frederik Ammitzbøll,<br />
2 avisartikler, 1934 og 1936.<br />
21
På rejse i tidsmaskinen<br />
Hovedvejen har gennemgået mange forandringer<br />
gennem årene. <strong>Fra</strong> den brolagte Roskilde Landevej<br />
med den sparsomme trafik for knapt 100 år siden over<br />
den store renovering med ny asfaltbelægning i 19<strong>39</strong>-40 (til<br />
glæde for den tyske besættelsesmagt) og højkonjunkturen i<br />
1960’erne til vor tids brølende trafik.<br />
De tre billeder har alle samme motiv, nemlig vejen og<br />
dens huse umiddelbart vest for Glostrup Gamle Præstegård,<br />
Hovedvejen 134. Man ser den voldsomme udvikling<br />
præsenteret på de tre billeder, og det gælder både vejen og<br />
dens omgivelser. Med den udvikling kan man kun gisne<br />
om udviklingen i de næste 100 år.<br />
Vejen er neop blevet brolagt. Til venstre ses det gamle bryggeri, der kort tid forinden<br />
(1916) var ophørt som virksomhed. Til højre ses det store hus, Hovedvejen<br />
136, beliggende lige foran kirken. Det var datidens politistation, ca. 1919<br />
22
Vejen er gjort bredere og har fået ny og moderne belægning. Bryggeriet er endnu<br />
ikke revet ned, men skjuler sig bag træerne til venstre. Her var bl.a. brandstation.<br />
Til højre endnu politistationen og præstegårdens hvide låge, 12. september 1943<br />
Hovedvejen er stærkt forandret. Bryggeriet er borte og der er kommet grøn<br />
midterrabat. Den hvide låge til den gamle præstegård ses dog endnu. Bemærk<br />
etageboligerne til højre. Trafikken er blevet meget voldsom, 22. november <strong>2005</strong><br />
<strong>23</strong>