Klik her for at læse medlemsbladet "Sommelier" nummer 3 - 2011
Klik her for at læse medlemsbladet "Sommelier" nummer 3 - 2011
Klik her for at læse medlemsbladet "Sommelier" nummer 3 - 2011
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
jer af Il Greppo, hvor brunello kom til verden, er still going strong. Og han har ikke<br />
artiklen ”Brunellos fyrtårn”. Foto: Ib Sørensen.<br />
urgogne<br />
Sommelier<br />
medlemSblad <strong>for</strong> danSk Sommelier <strong>for</strong>ening og venner<br />
3/<strong>2011</strong><br />
• Et bulgarsk<br />
eventyr<br />
• Gaja i Toscana<br />
• Norsk snaps<br />
• Walla Walla<br />
• Fokus på topvine<br />
• Al vin skal<br />
dekanteres<br />
• Ruinart: Buttet<br />
elegance<br />
• Billigt <strong>for</strong>søg<br />
på plagi<strong>at</strong><br />
• Østrigsk triumf<br />
NING OG VENNER<br />
R<br />
• 100 år med tysk<br />
kvalitet<br />
• Fristelser fra<br />
Sardinien<br />
• Bedre kaffe på<br />
restauranter<br />
• Vinmenuer:<br />
Deb<strong>at</strong>ten <strong>for</strong>tsætter<br />
• Pauillac og<br />
Sauternes<br />
• Noval tilbage<br />
i topklassen<br />
• Ikonvine<br />
fra Chile<br />
• Et firkløver<br />
fra Rhône<br />
• Enestående<br />
smagning<br />
• Generalens<br />
Bordeaux-slot<br />
• Portvins-eventyret<br />
<strong>for</strong>tsætter<br />
• Jaboulet er<br />
med igen<br />
• Tre dage i Forum<br />
• Mellem tre lande<br />
• Pojer e Sandri<br />
• Profilen<br />
Les Eleonores de Provence er<br />
en <strong>for</strong>ening bestående af 30<br />
Arne Ronold, MW, har vakt<br />
kvinder med ansvar <strong>for</strong> produk-<br />
opsigt med hård kritik af danske<br />
tion af især vin. SOMMELIER<br />
toprestauranters vinmenuer.<br />
har mødt dem på hjemmebane.<br />
Foto: Kjell Karlsson Vinfoto.<br />
fokuS: kvinderne i Provence
2 Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> 3<br />
fleksible<br />
vinmenuer?<br />
DET MODERNE (især nordiske) køkken er ekstremt hvidvinsegnet, og så<br />
har man som sommelier et problem, når ens gæster <strong>for</strong>etrækker rødvin.<br />
Sådan <strong>for</strong>mulerer Jørgen Mønster et kerneproblem i den deb<strong>at</strong> om vinmenuer,<br />
som Arne Ronold, MW, har rejst. Problemet blev også strejfet af<br />
Thilde Maarbjerg i SOMMELIER nr. 2.<br />
Det er jo en kendsgerning, <strong>at</strong> danskerne generelt drikker langt mere rødvin<br />
end hvidvin. Og ikke skeler så meget til, om rødvin nu også er det optimale<br />
til den faste føde.<br />
Alene det sejlivede mantra om ost og rødvin taler sit tydelige sprog.<br />
OG HVAD SKAL man så gøre ved det, hvis man som sommelier ønsker <strong>at</strong><br />
præsentere gæsterne <strong>for</strong> den optimale vinoplevelse til køkkenets frembringelser?<br />
Tidligere restaurantchef Lasse Kruse Rasmussen vælger <strong>at</strong> skære igennem.<br />
Som han skriver i sit indlæg i dette <strong>nummer</strong>:<br />
”Selvfølgelig kan enkelte elementer braiseres og gøres mørkere i deres udtryk,<br />
så rødvin kan passe til. Jeg er bare af den overbevisning, <strong>at</strong> hvis det<br />
er hvidvin, som passer bedst til en ret, er det en sådan vin som skal serveres,<br />
ligegyldigt om gæsten så skråler op om mere rødvin. Det må altid være<br />
m<strong>at</strong>chet i en vinmenu, som kommer først.”<br />
HENRIK OLDENBURG bevæger sig på en lidt anden boldgade i sit indlæg,<br />
der har overskriften ”Tolerance og nysgerrighed”.<br />
”Englænderne drikker med stor <strong>for</strong>nøjelse deres stilton til vintage port.<br />
Det smager i min mund som <strong>at</strong> tygge på sølvpapir, men det er bare min<br />
smag. Til gengæld elsker jeg en gammel tawny port til fynsk rygeost, og<br />
det er jeg vist ret ene om.”<br />
Man kunne også <strong>for</strong>estille sig, <strong>at</strong> en vinmenu indeholdt altern<strong>at</strong>iver til<br />
det optimale. Måske ikke ligefrem tre-fire muligheder, det ville nok være<br />
<strong>at</strong> belaste økonomien <strong>for</strong> meget. Men når kølig rødvin er acceptabelt til<br />
torsk, er det vel ikke helt hen i skoven <strong>at</strong> <strong>for</strong>estille sig andre røde vine til<br />
retter, som egentlig burde ledsages af hvidvin?<br />
Med andre ord: Fleksibilitet. Hvordan lyder det derude i det virkelige<br />
liv?<br />
DEBATTEN <strong>for</strong>tsætter i næste udgave af SOMMELIER, som udkommer<br />
medio december.<br />
”Det er jo en kendsgerning, <strong>at</strong> danskerne generelt drikker langt<br />
mere rødvin end hvidvin.<br />
SOMMELIER 3/<strong>2011</strong><br />
14. årgang<br />
Redaktør (ansv.): Jørgen Aldrich.<br />
I redaktionen:<br />
Tim Vollerslev og Keld Johnsen<br />
Annoncer: Birte Halger<br />
Layout og desktop: Cim Meyer<br />
Tryk: Proreklame Aps.<br />
Udgiver: Dansk Sommelier Forening<br />
Praktisk<br />
Sommelier udkommer fire gange om året og<br />
sendes til medlemmer og venner af Dansk<br />
Sommelier Forening. Bladet er baseret på frivillig<br />
arbejdskraft. Alle indtægter går til uddannelse,<br />
konkurrencer og fagligt samvær.<br />
Vennemedlemskab koster 1.800 kr. årligt og<br />
tegnes ved henvendelse til Bent Aamand,<br />
Skovhuset, Strandskovvej 15, Nordenhuse,<br />
5800 Nyborg, tlf. 6536 1026 / 2075 7702,<br />
email: b.aamand@jubii.dk<br />
Vennemedlemmer har adgang til D.S.F.s medlemsliste<br />
og modtager SOMMELIER.<br />
Alle henvendelser om adresseændringer, kontingentindbetaling<br />
og fakturaer rettes til Bent<br />
Aamand.<br />
Redaktionelt m<strong>at</strong>eriale sendes enten som email<br />
eller på cd-rom til Jørgen Aldrich, Fægangsvejen<br />
88, Dalby Strand, 4281 Gørlev, tlf. 2987 7695,<br />
email: aldrich@live.dk<br />
Færdigt annoncem<strong>at</strong>eriale kan sendes eller mailes<br />
direkte til: Cim Meyer, Henningsens Allé 3,<br />
2900 Hellerup, email: cim@ready.dk<br />
Deadline <strong>for</strong> artikler og annoncer til næste <strong>nummer</strong><br />
af SOMMELIER er 15. november <strong>2011</strong>.<br />
Annoncer, nytegninger og ændringer:<br />
Birte Halger, tlf. 6172 6645, email: bal@kabelmail.dk<br />
Dansk sommelieR FoRenings<br />
bestyRelse<br />
Præsident: Christian Aarø Mortensen, tlf. 2613<br />
7191, email: mail@aaro-co.dk<br />
Vicepræsident: Tim Vollerslev, tlf. 2360 3109,<br />
email: tim@vollerslev.dk<br />
Redaktionsmedlem: Keld Johnsen, Restaurant<br />
The Diplom<strong>at</strong>. Tlf.: 4038 4480, email: madvin@<br />
post9.tele.dk<br />
kasserer: Bent Aamand, tlf. 6536 1026, mobil:<br />
2075 7702, email: b.aamand@jubii.dk<br />
sekretær: Christian Høj Jørgensen, mobil: 2463<br />
7430, email: cthj@webspeed.dk<br />
konkurrenceplanlægning: Dennis Pihl, mobil:<br />
2830 1401, email: dp@sommelier.dk<br />
Thilde Maarbjerg, mobil: 2726 8920, email:<br />
thildemaarbjerg@hotmail.com<br />
smagninger og facebook: Peter Pepke, mobil:<br />
2621 9885, email: peterpepke@gmail.com<br />
Kim Thygesen, mobil: 2615 8634, email: kim@<br />
restaurantmellemrum.dk<br />
bestyrelsesmedlem: Jesper Boelskifte, mobil:<br />
4010 6649, email: jb@mashsteak.dk<br />
Annonce<br />
På de brændte skråninger langs Rhône fl oden, går<br />
Stéphane og passer sin vin. Han er en dedikeret ung<br />
mand, som elsker sit arbejde og som med den største<br />
respekt <strong>for</strong> sin arv, stadig stræber efter <strong>at</strong> <strong>for</strong>bedre et<br />
allerede fantastisk produkt.<br />
Hver eneste fl aske gemmer solens varme og Stéphanes<br />
kyndige håndværk i de stejle marker, så grib chancen<br />
og smag disse unikke vine!<br />
La Rosine - L’Âme Soeur - Saint Joseph - Côte Rôtie - Condrieu<br />
‘Vin fra sommelierens egen kælder’<br />
Tlf: 2262 9330<br />
www.jersildvin.dk
4 [siden sidst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> 5<br />
douro-dalens pryd<br />
Quinta do Noval er blandt de smukkeste i portvinsdalen, og vinene er tilbage i topklassen<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
26. maj 1886 stod den nyudnævnte<br />
vinhandler-grosserer<br />
Johannes M. Klein på Københavns<br />
Havn g så til, mens S/S<br />
”Skandinavien” lagde til kaj.<br />
Om bord var bl.a. en sending<br />
portvin fra Antonio José da<br />
Silva & Co. i Vila Nova de<br />
Gaia, og denne vin skulle blive<br />
én af grundpillerne i den unge<br />
Kleins firma.<br />
125 år senere <strong>for</strong>estod Christian<br />
Seely, nuværende direktør<br />
på den quinta, som nu bærer<br />
navnet Quinta do Noval,<br />
<strong>for</strong> en smagning af syv årgange<br />
vintage port plus to årgange<br />
af Novals legendariske<br />
Nacional. Det <strong>for</strong>egik på<br />
Lauterbachs Saison i Hellerup<br />
og med Søren Merrild fra det<br />
gamle agentfirma som vært.<br />
Søren blev i 1993 medejer<br />
af Johs. M. Klein, som siden<br />
konsul Johs. M. Klein døde i<br />
1966 – han var søn af grundlæggeren<br />
– var videreført af<br />
den mangeårige medarbejder<br />
Jørgen Dam. Med Sørens indtræden<br />
blev firmaet et aktieselskab<br />
under navnet Johs. M.<br />
Klein Distribution og ændrede<br />
sig fra <strong>at</strong> være et rent agenturfirma<br />
til <strong>at</strong> være et lagerførende<br />
importfirma.<br />
blandt de smukkeste<br />
Quinta do Noval står <strong>for</strong> alle,<br />
der har besøgt stedet, som én<br />
af Douro-dalens smukkeste<br />
vingårde. Jeg har været der<br />
flere gange, end jeg erindrer<br />
– fra Fernando van Zellers<br />
dage over Cristiano og Teresa<br />
van Zeller til Christian Seely,<br />
som blev den, der skulle rydde<br />
op på stedet og genetablere<br />
Novals retmæssige placering<br />
blandt portvinens ypperste<br />
producenter.<br />
Det gik i en årrække ned<br />
ad bakke. I 70’erne og 80’erne<br />
røg Noval fra top-3 ned til en<br />
placering blandt de 20 bedste.<br />
Christian kom til i 1993,<br />
da franske AXA Millésimes<br />
overtog quintaen, og der <strong>for</strong>estod<br />
et større oprydningsarbejde,<br />
som han udtrykker det.<br />
tilbage i første række<br />
Der blev investeret, bygget om<br />
og inddraget vinmarker, og i<br />
dag må Noval siges <strong>at</strong> være<br />
tilbage på <strong>for</strong>ne tiders højder.<br />
Det viste smagningen af vintage-årgangene<br />
klart. Især 2007,<br />
2004, 2000 og ikke mindst<br />
1997 er flotte.<br />
Noval har en tradition <strong>for</strong><br />
<strong>at</strong> deklarere vintage i årgange,<br />
som andre springer over.<br />
Mest markant er 1931, som i<br />
dag er en ikonvin til ubegri-<br />
belige priser. Dengang var der<br />
depression, og de fleste portvinsproducenter<br />
vovede ikke<br />
<strong>at</strong> deklarere. Til gengæld deklarerede<br />
Noval ikke 1977, og<br />
det var en fejl, erkender Christian<br />
i dag.<br />
Om den helt betagende årgang<br />
1997 siger Christian, <strong>at</strong><br />
den har finesse som 1966, 1955<br />
– og 1931. Desværre var der<br />
en ans<strong>at</strong> på Noval, som fyrede<br />
næsten hele produktionen<br />
af til en køber i Frankrig, så i<br />
dag er vinene drukket.<br />
- Vi har kun 17 flasker tilbage<br />
på Noval. Klein har flere<br />
liggende, end vi har.<br />
spisedruer på nacional<br />
Jubilæumssmagningen omf<strong>at</strong>tede<br />
<strong>for</strong>uden nogle af de<br />
rødvine, som efter Christians<br />
indtog produceres på Noval, to<br />
årgange fra den legendariske<br />
Nacional-mark: 1997 og 1994.<br />
Der vokser <strong>for</strong>skellige<br />
druesorter på marken, altså<br />
ikke kun tourigo nacional. Der<br />
er bl.a. to planter med hvide<br />
spisedruer.<br />
Christian Seely og Johs. M. Klein Distributions Søren Merrild.<br />
125 års samarbejde blev fejret.<br />
- Det specielle ved marken<br />
er jordbunden og de upodede<br />
vinplanter, siger Christian.<br />
- Man kan ikke sige, <strong>at</strong> vinene<br />
fra den altid er bedre end<br />
Quinta do Noval. Der er tale<br />
om <strong>for</strong>skellige personligheder.<br />
I nogle år er Novals vintage<br />
bedst, i andre er Nacionalmarkens<br />
vine bedst.<br />
Der var ikke noget i vejen<br />
med hverken Nacional 1997 eller<br />
1994. 1997 var mørk, koncentreret<br />
og havde et solidt<br />
bid. Helt <strong>for</strong>skellig fra Noval<br />
1997, som var gl<strong>at</strong>, sødmefuld,<br />
nemt drikkelig og alligevel<br />
med masser af fremtid.<br />
Nacional 1994 var ungdommeligt<br />
frisk med bid, en flot<br />
og langtidsholdbar vin.<br />
Fleksibilitet<br />
Bordvinsproduktionen på<br />
Noval begyndte i 2004, efter<br />
<strong>at</strong> Christian siden 1996<br />
havde eksperimenteret med<br />
kombin<strong>at</strong>ioner af <strong>for</strong>skellige<br />
druesorter.<br />
- Det giver os fleksibilitet.<br />
Klimaet i Douro-dalen er jo<br />
undertiden meget varmt, og så<br />
fremstiller vi mere portvin. I<br />
de år, da der er vand fra oven i<br />
<strong>for</strong>året, varme somre og kølige<br />
nætter, er alt optimalt.<br />
Med jomfruhummer og<br />
asparges, Douro-gris og baba-kardemommeis<br />
fra Lauterbachs<br />
køkken var det usædvanligt<br />
lange partnerskab<br />
melem Noval og Klein passende<br />
fejret. Om <strong>for</strong>bindelsen<br />
så holder 125 år til, må eftertiden<br />
vise.<br />
Annonce<br />
Priorparken 845 • Postboks 839 • 2605 Brøndby • Tlf. 7023 1211 • Fax 7023 1212<br />
info@jmk.dk • ordre@jmk.dk • www.jmk.dk
6 [siden sidst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [siden sidst] 7<br />
Sydafrikansk rundtur<br />
Unge vinfolk går den organiske vej og er opmærksomme på alkoholproblemet<br />
København, London, Bruxelles,<br />
Amsterdam. De fire byer var på<br />
programmet, da en række sydafrikanske<br />
vinfolk i juni drog<br />
på deres anden Europa-turné.<br />
Inden da var der i maj gennnemført<br />
en rundrejse til Köln,<br />
Stockholm og Oslo. Asien og<br />
Nordamerika fik ligeledes besøg<br />
fra det smukke vinland dernede<br />
syd <strong>for</strong> Ækv<strong>at</strong>or.<br />
Besøget i København <strong>for</strong>mede<br />
sig som workshops i fire<br />
afdelinger, hvoraf SOMME-<br />
LIER deltog i to: ”New N<strong>at</strong>urals”<br />
og ”Tomorrow’s Stars”.<br />
”New N<strong>at</strong>urals” handlede<br />
selvfølgelig meget om organisk<br />
druedyrkning.<br />
- Metoden bringer livet tilbage<br />
til jorden, som Werner<br />
Engelbrecht fra W<strong>at</strong>erkloof<br />
Wines udtrykte det.<br />
Han <strong>for</strong>talte, hvordan vinstokkene<br />
så langt bedre ud end<br />
tidligere. I dag går der høns<br />
rundt mellem rækkerne og fjerner<br />
insekter og andet skadeligt,<br />
og der er taget heste i brug til<br />
den hyppige ukrudtsbekæmpelse.<br />
Det er imod projektets ånd<br />
<strong>at</strong> bruge brændstof til traktorer.<br />
Et par W<strong>at</strong>erkloof-vine, bl.a.<br />
en harmonisk rød ”Circle of<br />
Life Red”, var overbevisende<br />
eksempler på Werner Engelbrechts<br />
stil.<br />
bedre <strong>for</strong> jorden<br />
Adi Badenhorst fra A.A. Badenhorst<br />
Family Wines <strong>for</strong>søgte<br />
sig med en definition af terrorir.<br />
- Det bedste udtryk <strong>for</strong> terrorir<br />
er honning. Men begrebet<br />
er svært <strong>at</strong> <strong>for</strong>klare, som<br />
han sagde.<br />
Han oplyste om sine metoder,<br />
<strong>at</strong> det hele nærmest gik<br />
på bedste beskub. Redskaber<br />
havde han ingen af, og sådan<br />
noget som gæringstemper<strong>at</strong>ur<br />
var ikke vigtigt. De vine,<br />
han præsenterede, skulle <strong>for</strong>mentlig<br />
understrege den noget<br />
anarkistiske tilgang til vinproduktion,<br />
men særligt drikkelige<br />
var de ikke.<br />
Johan Delpoort, Waverly<br />
Hills, bemærkede, <strong>at</strong> n<strong>at</strong>urlige<br />
vine muligvis er bedre <strong>for</strong><br />
kroppen end de konventionelle<br />
vine.<br />
- De er helt sikkert bedre<br />
<strong>for</strong> jorden.<br />
Waverly Hills er certificeret<br />
organisk og fremstiller bl.a. en<br />
vin helt uden svovl. Desuden<br />
gør man meget ud af <strong>at</strong> fjerne<br />
veget<strong>at</strong>ion, som ikke hører n<strong>at</strong>urligt<br />
hjemme i Sydafrika.<br />
ny slags vinplanter<br />
Tre medbragte vine var udmærkede,<br />
om end en blanding af<br />
shiraz, mourvèdre og viognier<br />
med over 15 procent alkohol<br />
var temmelig voldsom.<br />
- Der vil blive gjort noget<br />
ved de høje alkoholprocenter,<br />
sagde Werner Engelbrecht.<br />
- Der er bl.a. en ny type vinplanter<br />
på vej. I løbet af tre-fire<br />
år vil man se result<strong>at</strong>erne.<br />
Howard Booysen, den ene af<br />
de fire ”Nye stjerner”, nævnte<br />
også alkoholprocenterne, som<br />
han gør en del ud af <strong>at</strong> holde<br />
i ave. Hvilket hans riesling og<br />
cinsault da også beviste. De lå<br />
mellem 12 og 13 procent.<br />
Han påpegede desuden et<br />
af de sydafrikanske vinprodu-<br />
Donovan Rall (tv.), Howard Boysen, Peter-Allan Finlayson og Johan Fourie<br />
udgjorde de fire nye stjerner. Foto: Mariette Tiedemann.<br />
centers største problemer: alt<br />
<strong>for</strong> mange dyrker druesorter<br />
på steder, hvor betingelserne<br />
<strong>for</strong> dem ikke er optimale. Man<br />
har hidtil så <strong>at</strong> sige plantet hvad<br />
som helst hvor som helst. Og<br />
det går altså ikke, hvis det er<br />
kvalitet, man stiler efter.<br />
Donovan Rall præsenterede<br />
et par sødlige hvidvine fra sin<br />
meget beskedne produktion:<br />
40 fade i alt. Han har arbejdet<br />
sammen med Eben Sadie, som<br />
jo er en af gårsdagens stjerner.<br />
Johan Fourie arbejder <strong>for</strong><br />
det meget store KWV, som ud<br />
over konsumvine fremstiller<br />
begrænsede oplag af gode vine,<br />
når årgangene er til det. Et par<br />
vine i KWV’s Mentor-serie demonstrerede<br />
den pæne kvalitet.<br />
Topstjernen blandt firkløveret<br />
var Peter-Allan Finlayson,<br />
som sammen med broderen<br />
Andrew har skabt Crystallum<br />
Wines. Som søn af Peter Finlayson<br />
har Peter-Allan arvet<br />
<strong>for</strong>nemmelsen <strong>for</strong> chardonnay<br />
og pinot noir. Der var intet tilbage<br />
af hans medbragte flasker,<br />
da deltagerne i seminaret under<br />
frokosten havde lejlighed til <strong>at</strong><br />
gensmage <strong>for</strong>middagens vine.<br />
Vergelegens hovedbygning er typisk <strong>for</strong> de klassiske vinejendomme i Sydafrikas<br />
Cape-distrikt.<br />
Skænk livet smag<br />
SIGURD MÜLLER VINHANDEL A/S<br />
Otto Mønsteds Vej 2 – 9200 Aalborg SV – Tlf. 98 18 50 99 – Fax. 98 18 81 65 – www.smv.dk – vin@smv.dk<br />
M<strong>at</strong>t Gant er en livlig ung<br />
mand med et så usædvanligt<br />
talent <strong>for</strong> <strong>at</strong> fremstille vin, <strong>at</strong><br />
han i løbet af få år i branchen<br />
har modtaget den australske<br />
udmærkelse ”Young Winemaker<br />
of the Year”.<br />
M<strong>at</strong>t er brite og studerede<br />
egentlig geografi, men blev<br />
på en studietur til Bourgogne<br />
og Champagne bidt af vinens<br />
verden. Via yderligere<br />
ekskursioner – og job – i<br />
Spanien, Italien, Portugal og<br />
New Zealand havnede han i<br />
Australiens Barossa Valley,<br />
hvor han sammen med vennen<br />
John Retsas har skabt First<br />
Drop Wines.<br />
Mottoet <strong>for</strong> firmaet er ”Liv,<br />
sjov og smag”. Begyndelsen<br />
Ene<strong>for</strong>handler i Danmark af udsøgte vinmærker<br />
en brite i australien<br />
blev gjort i 2004, og konceptet<br />
er <strong>at</strong> vælge druer fra<br />
gode marker i Barossa Valley,<br />
Adelaide Hills og McLaren<br />
Vale. Result<strong>at</strong>et præsenterede<br />
M<strong>at</strong>t Gant i maj ved en<br />
komsammen på Restaurant<br />
M/S Amerika.<br />
Australske vine er generelt<br />
præget af (<strong>for</strong>) høje alkoholprocenter,<br />
og M<strong>at</strong>ts vine er<br />
ingen undtagelse. Procenterne<br />
varierede fra 14 til 16 procent<br />
i de 10 præsenterede vine, og<br />
ifølge M<strong>at</strong>t selv er 15-16 pct.<br />
<strong>for</strong> meget.<br />
- Jeg tror, det er ved <strong>at</strong> vende,<br />
så vinene generelt ender<br />
på 14-14,5 procent, sagde han.<br />
- Vi kommer aldrig tilbage<br />
til 12 procent. Folk vil have<br />
vine, der kan drikkes nu og<br />
ikke om 10 år, <strong>for</strong> ingen har<br />
længere en vinkælder.<br />
First Drop’s basale hvid-<br />
og rødvin, The White One<br />
og The Red One, er ganske<br />
udmærkede til dagligt brug.<br />
Hvidvinen, arneis og chardonnay,<br />
er tør uden <strong>at</strong> knase,<br />
men man aner de 14 procent<br />
alkohol. Rødvinen, cabernet<br />
sauvignon, shiraz, barbera,<br />
trincadeira, tempranillo og<br />
nebbiolo (!) er saftig og livlig.<br />
Blandt de øvrige rødvine<br />
er Mot<strong>her</strong>’s Milk Shiraz med<br />
en skæg, tegneserieagtig etiket,<br />
en ganske elegant og harmonisk<br />
vin i Rhône-stil, og<br />
den 15,5 procent stærke The<br />
Cream Shiraz er flot og – ja<br />
– cremet. Men også lige en<br />
tand <strong>for</strong> meget.<br />
Det er www.philipsonwine.com,<br />
som importerer First<br />
Drop-vinene. J.A.<br />
M<strong>at</strong>t Gant: - Jeg tror, <strong>at</strong> alkoholprocenten<br />
i vinene vil falde.
8 [siden sidst] Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [siden sidst] 9<br />
generalens bordeaux-slot<br />
Legendariske Château Palmer har været i høj søgang, men er nu i smult vande<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
David Sichel er søn af den<br />
alt <strong>for</strong> tidligt – 1998 - afdøde<br />
Peter Sichel, som i mange<br />
år leverede usædvanligt<br />
åbenhjertige høstrapporter<br />
fra Bordeaux til vinskribenter<br />
verden over. I dag er det<br />
David og hans fire brødre,<br />
som fører negociantfirmaet<br />
Maison Sichel videre og dermed<br />
bl.a. repræsenterer det<br />
legendariske Château Palmer.<br />
Om man udtaler Palmer på<br />
engelsk eller fransk kommer<br />
ud på ét. David skelner i hvert<br />
fald ikke, oplyste han ved en<br />
sammenkomst på Alberto K i<br />
København med vinskribenter<br />
og Sigurd Müller Vinhandels<br />
Ib Bergkjær.<br />
Slottet har navn efter general<br />
Charles Palmer, som<br />
- efter <strong>at</strong> han sammen med<br />
general Wellington havde<br />
nedkæmpet Napoleon - drog<br />
til Bordeaux i 1814 og <strong>her</strong> <strong>for</strong><br />
en beskeden sum overtog det,<br />
som dengang var i den indflydelsesrige<br />
Gasq-families<br />
eje. Sælgeren var enken efter<br />
Blaise Jean Charles Alexandre<br />
de Gasq, den unge Marie<br />
Brunet de Ferrière.<br />
sørgeligt endeligt<br />
Charles Palmer indledte en<br />
udvidelse af ejendommens<br />
tilliggender, så der i løbet<br />
af en snes år var 82 hektarer<br />
tilplantet med vinstokke<br />
ud af det samlede hartkorn<br />
på 163 ha. Han boede ikke<br />
selv i Bordeaux, men gjorde<br />
i London sit bedste <strong>for</strong><br />
<strong>at</strong> placere sin vin i de rette<br />
kredse. Her ligger <strong>for</strong>ment-<br />
David Sichel på Alberto K:<br />
- De bedste tilbud er de sværeste <strong>at</strong> sælge. Foto: Anker Tiedemann.<br />
lig en del af <strong>for</strong>klaringen på,<br />
<strong>at</strong> ikke mindst briterne altid<br />
har haft en faible <strong>for</strong> vinen<br />
fra Palmer.<br />
Det endte i øvrigt sørgeligt<br />
<strong>for</strong> Charles Palmer.<br />
Han havde uopfyldte politiske<br />
ambitioner, konen <strong>for</strong>lod<br />
ham, og hans betroede folk på<br />
Château Palmer gik grass<strong>at</strong><br />
med fejlslagne eksperimenter.<br />
Enden på det hele blev salg<br />
af slottet og Charles Palmers<br />
død i 1851.<br />
Efter et par år på andres<br />
hænder blev Palmer i 1853<br />
købt af bankier-brødrene<br />
Émile og Isaac Péreire, som<br />
bl.a. deltog i Napoleon III’s<br />
renovering af Paris, byggede<br />
jernbaner og udviklede Arcachon<br />
til det, som i dag er bordelaisernes<br />
<strong>for</strong>etrukne fristed<br />
og kendt af alle østerselskere.<br />
Placeret i 3. cru<br />
Ved 1855-klassifik<strong>at</strong>ionen<br />
blev Palmer placeret i 3. cru.<br />
En revidering i dag ville <strong>for</strong>mentlig<br />
give et mere positivt<br />
result<strong>at</strong>.<br />
Péreire-familien løb med<br />
tiden ind i økonomiske problemer<br />
og solgte lidt efter lidt<br />
bidder fra, og i 1938 overtog<br />
familierne Sichel, Ginestet,<br />
Miailhe og Mähler-Besse<br />
stumperne og samlede dem<br />
i Societé Civile de Château<br />
Palmer.<br />
I dag er det familierne Sichel<br />
og Mähler-Besse, som<br />
sidder på aktierne i Château<br />
Palmer, og de har sammen<br />
løftet vinene <strong>her</strong>fra til nye<br />
højder. Palmers årgang 1961<br />
er legendarisk og kan endda<br />
”Charles Palmer havde uopfyldte politiske ambitioner, konen <strong>for</strong>lod ham, og hans betroede folk på<br />
Château Palmer gik grass<strong>at</strong> med fejlslagne eksperimenter.<br />
Støt Dansk<br />
Sommelier<br />
Forening:<br />
Bliv<br />
vennemedlem<br />
Kontakt kasserer Bent Aamand:<br />
b.aamand@jubii.dk<br />
Det nuværende Château Palmer blev bygget i 1856 og er kendt af enhver, som kører ad de små slotsveje i Médoc. Stilen minder en hel del om Pichon-Baron<br />
stadig erhverves <strong>for</strong> et astronomisk<br />
beløb.<br />
meget merlot<br />
Vinmarkerne omf<strong>at</strong>ter nu 55<br />
hektarer og er tilplantet med<br />
en <strong>for</strong> kommunerne Margaux<br />
og Cantenac usædvanlig høj<br />
andel (47 pct.) merlot og en<br />
usædvanlig høj plantetæthed,<br />
10.000 planter pr. hektar. I<br />
nogle årgange er der op til<br />
60 procent merlot i vinene,<br />
og petit verdot spiller ligeledes<br />
en markant rolle. Cabernet<br />
franc var en medspiller,<br />
indtil planterne blev fjernet<br />
i 2004. Andelen af cabernet<br />
sauvignon på markerne er<br />
47 procent.<br />
På mødet i København<br />
præsenterede David Sichel<br />
først tre årgange af<br />
det, der ikke skal betragtes<br />
som Palmers andenvin,<br />
men som en vin, man drikker,<br />
indtil hovedvinen bliver<br />
drikkemoden.<br />
Alter Ego de Palmer fremstilles<br />
i større mængder end<br />
Château Palmer og er en <strong>for</strong>holdsvis<br />
lettilgængelig vin.<br />
Af de tre præsenterede årgange<br />
var 2007 frisk og ligetil,<br />
2004 havde mere struktur<br />
og kunne sagtens holde<br />
sig oprejst nogle år endnu,<br />
mens 2001 haltede noget efter<br />
de to andre.<br />
Château Palmer i fem årgange<br />
fra 2006 tilbage til<br />
1985 var selvfølgelig en anden<br />
oplevelse. Ikke mindst<br />
2006 og 1985 lyste op, mens<br />
2004 charmerede med sin<br />
drikkelighed, 2002 marke-<br />
rede sig med lethed og elegance<br />
og 1989 overraskede<br />
ved <strong>at</strong> virke ældre end 1985.<br />
Kiggede man på alkoholprocenterne,<br />
holdt alle vine 13<br />
pct. - bortset fra den velholdte<br />
årgang 1985, som kun skiltede<br />
med 12 pct. Så sig ikke,<br />
<strong>at</strong> en rel<strong>at</strong>ivt alkoholsvag vin<br />
ikke kan leve længe.<br />
Hvidvin fra Palmer<br />
David Sichel havde også medbragt<br />
et par flasker 2009 Vin<br />
de Palmer, en behagelig hvidvin<br />
fremstillet af semillon,<br />
sauvignon blanc og muscadelle.<br />
Den er ikke til salg. Det<br />
er ”le vin qui n’existe pas”,<br />
som David sagde. Produktionen<br />
er lille og kun beregnet<br />
på Palmers aktionærkreds.<br />
Der produceres også siden<br />
2004 en vin de table, som<br />
er en blanding af <strong>her</strong>mitage<br />
og bordeaux. Vinen indeholder<br />
op til 20 procent<br />
syrah og skal minde om den<br />
type vin, som var almindelig<br />
i 1800-tallet. Det er en<br />
meget lille produktion, 250-<br />
300 kasser.<br />
David Sichel blev selvfølgelig<br />
udspurgt om det<br />
efterhånden eksorbitante<br />
prisniveau på klassificeret<br />
bordeaux, <strong>her</strong>under Palmer,<br />
og svarede bl.a., <strong>at</strong> der var<br />
masser af vine fra både Bordeaux<br />
og f.eks. Sydfrankrig,<br />
som var gode, men som ingen<br />
ville købe.<br />
- Som min far altid sagde:<br />
”De bedste tilbud er de sværeste<br />
<strong>at</strong> sælge”.
10 [siden sidst]<br />
varme australiere<br />
Temaet <strong>for</strong> en master class i<br />
<strong>for</strong>bindelse med årets Australian<br />
Day tasting på Hotel- og<br />
Restaurantskolen i Valby var<br />
McLaren Vale shiraz. Rundturen<br />
blandt otte vine stod Marc<br />
Allgrove <strong>for</strong>. Han arbejdede<br />
i mange år <strong>for</strong> Hardy Wine<br />
Group/Constell<strong>at</strong>ion, men er nu<br />
tilknyttet Chapel Hill Winery.<br />
Shiraz er hoveddruen i<br />
McLaren Vale, den varme<br />
dal blot 15 km syd <strong>for</strong> Adelaide.<br />
Derudover dyrkes der<br />
grenache og cabernet sauvignon<br />
samt lidt merlot. Hvidvinene<br />
fra området fremstilles<br />
af chardonnay, riesling og<br />
sauvignon blanc.<br />
De rødvine, Marc Allgrove<br />
præsenterede, var alle kraftkarle<br />
på 14-14.5 procent alkohol,<br />
og nogle af dem var i<br />
bedre balance end andre. Alle<br />
de skænkede vine var dog alt<br />
<strong>for</strong> varme og der<strong>for</strong> yderligere<br />
skæmmet af det høje alkoholniveau.<br />
Det er desværre en almindeligt<br />
<strong>for</strong>ekommende fejl<br />
ved smagninger med mange<br />
deltagere, <strong>at</strong> vinenes temper<strong>at</strong>ur<br />
ikke bliver korrekt styret.<br />
Med den type odds imod<br />
sig var det følgende vine, som<br />
efter en subjektiv vurdering<br />
klarede sig bedst:<br />
det gælder om <strong>at</strong> vælge<br />
Til fødselsdags-smagning med fire domæners Rhône-vine<br />
Philippe Cambie , Les Halos de Jupiter Baptiste Grangeon, Domaine de Cristia Thierry Usseglio fra Domaine Pierre Usseglio<br />
Af FLEMMING KYED<br />
Da interessen <strong>for</strong> Rhône og<br />
dalens vine eksploderede i<br />
1990´erne, var en række danske<br />
nicheimportører vakse ved<br />
havelågen. De fik kontakter,<br />
som de <strong>for</strong>ts<strong>at</strong> nyder godt af.<br />
Et af de firmaer er The Wine<br />
Company, som i sommer kunne<br />
fejre 15 års fødselsdag.<br />
Det skete med bl.a. en<br />
smagning af vine fra ikke mindre<br />
end fire domæner i dalens<br />
sydlige del. Repræsenteret var<br />
Les Halos de Jupiter, Clos St.<br />
Jean, Domaine Pierre Usseglio<br />
og Domaine de Cristia. Deleg<strong>at</strong>ionen<br />
blev anført af Philippe<br />
Cambie, som <strong>for</strong>uden i sin<br />
egenskab af ejer af sit eget Les<br />
Halos de Jupiter er blevet et<br />
stort navn om konsulent. Stor<br />
i bogstaveligste <strong>for</strong>stand – vi<br />
gætter på en kampvægt mellem<br />
155 og 160 kilo.<br />
Cambies vinstil er ovre i<br />
det svulmende, alkoholrige,<br />
voluptuøse og sødlige og har<br />
fået mange roser fra Robert<br />
Parker. Samme stil finder vi<br />
hos hans elev Vincent Maurel<br />
op Clos St. Jean.<br />
På Domaine Cristia finder<br />
vi flere stilarter og vinifik<strong>at</strong>ionmetoder<br />
– fra Châteauneuf<br />
lagret kun i cement til moderne,<br />
letdrikkelige vine til<br />
ren grenache langtidslagret i<br />
gamle fade.<br />
Den udsendte giver dagens<br />
førstepræmie til Do-<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
2008 Chapel Hill The Vicar,<br />
Chapel Hill Winery.<br />
2008 Penny’s Hill The Skeleton<br />
Key. Penny’s Hill/Galvanised<br />
Wine Group. Import: Vinslottet.<br />
2007 Coriole Lloyd Reserve.<br />
Coriole Vineyards. Import:<br />
World of Wine.<br />
2006 Mitolo Savitar. Mitolo.<br />
Import: Vinens Verden.<br />
2004 Fox Creek Reserve. Fox<br />
Creek Wines. Import: The Wine<br />
Company. J.A.<br />
Vincent Maurel, Clos St. Jean<br />
maine Pierre Usseglio, hvor<br />
finesse, friskhed og elegance<br />
er mere i fokus i de fleste af<br />
domænets vine end voldsomhed<br />
og svulmende fylde. Til<br />
gengæld er domænets topvine<br />
ikke billige.<br />
Hvis man kan udlede noget<br />
af sådan en smagning (der næsten<br />
er <strong>for</strong> overvældende), må<br />
det være, <strong>at</strong> Rhône har noget<br />
<strong>for</strong> enhver. Det gælder bare<br />
om <strong>at</strong> vælge.
12<br />
[siden sidst]<br />
enestående smagning<br />
Det er ikke hver dag, der er mulighed <strong>for</strong> <strong>at</strong> smage en snes vine fra Jura<br />
Det lille vinfirma Krone Vin<br />
med butik i kælderen på Østerbrogade<br />
56D i København har<br />
specialiseret sig i nichevine.<br />
Blandt dem en imponerende<br />
stribe fra Jura. Hele fem yngre<br />
producenter sender omkring<br />
en snes vine til Danmark og<br />
har fået et godt tag i flere<br />
restauranter.<br />
Et særkende <strong>for</strong> Jura-vinene<br />
er deres generelt lave alkoholprocenter.<br />
Det er som <strong>at</strong> blive<br />
hens<strong>at</strong> til gamle dage, dvs. 35-<br />
40 år tilbage, når man møder<br />
rødvine – og hvide med <strong>for</strong><br />
den sags skyld – med kun 11,5<br />
procent alkohol. Men den type<br />
vine – og selvfølgelig også dem<br />
med lidt mere alkohol – passer<br />
fint til den madstil, som<br />
p.t. har medvind på en række<br />
toprestauranter.<br />
Et par dage i september<br />
indkaldte Lasse Kruse og<br />
partneren Christian Brinch<br />
Langerhuus interesserede til<br />
smagning af en lang række<br />
hvide og røde Jura-vine. De<br />
kom fra producenter som Les<br />
Dolomies, l’Octavin, Philippe<br />
Bornard og Cavarodes, og<br />
SOMMELIER fik lejlighed<br />
til <strong>at</strong> smage sig gennem en lang<br />
række af dem.<br />
nul marmelade<br />
Umiddelbart er det næppe vine,<br />
som de Chile-begejstrede danske<br />
<strong>for</strong>brugere vil falde <strong>for</strong>. Her<br />
er ikke noget med muskler og<br />
marmelade. Det er ofte meget<br />
stringente vine med højt<br />
syreindhold og en silkeagtig<br />
elegance, som <strong>for</strong>fører mere<br />
end den knockouter.<br />
Mange druesorter i Jura har<br />
mindre kendte navne som poulsard<br />
(eller ploussard), trousseau<br />
og savagnin, men der dyrkes<br />
også pinot noir og chardonnay.<br />
Desuden dyrkes Melon<br />
d’Arbois, der er den lokale<br />
udgave af chardonnay.<br />
Der er langt fra en Juraproducent<br />
som Henri Maire<br />
til de producenter, Krone Vin<br />
præsenterer. Kommer man til<br />
Arbois, er det stadig Henri<br />
Maires butik, som er med til<br />
<strong>at</strong> dominere det centrale torv,<br />
og det var Henri Maire, som i<br />
halvfjerdserne og firserne fik<br />
nogle danskeres øjne op <strong>for</strong><br />
Jura-distriktet og dets vine.<br />
nye tider<br />
Men tiderne har ændret sig.<br />
Philippe Bornard blev i<br />
2005 selvstændig efter 25 års<br />
ansættelse på Pupillin-kooper<strong>at</strong>ivet.<br />
Han har seks hektarer,<br />
som fra næste år er certificerede<br />
biodynamiske, og året<br />
efter regner han med <strong>at</strong> frigive<br />
sin første vin jaune, den klassiske<br />
oxiderede Jura-vin på<br />
savagnin-druen.<br />
Foreløbig har han ”Les<br />
Marnes”, som ligger fire år<br />
under flor og trods sin let oxiderede<br />
karakter er ganske<br />
drikkelig til f.eks. skarpe oste.<br />
Bornards ”Le Rouge Queue”<br />
kommer fra den rødstilkede<br />
melon og er en rentsmagende<br />
chardonnay-agtig vin med lidt<br />
mere alkohol end hans chardonnay,<br />
”Le Blanc de la Rouge”.<br />
Bornards røde vine er lette<br />
på grænsen til det spinkle. ”La<br />
Chamade” på ploussard (poulsard)<br />
er bleg og prikker en anelse<br />
på tungen, ”Aide Memoire”<br />
er en let pinot noir fra<br />
gamle planter, og ”Le Garde<br />
Corpe” på trousseau har en<br />
anelse sødme og en let bitter<br />
slutning.<br />
Domaine des Cavarodes<br />
udgav sin første vin i 2007 og<br />
har en specialitet i <strong>for</strong>m af rød<br />
og hvid Vin de Pays fremstillet<br />
af 10 <strong>for</strong>skellige druesorter fra<br />
planter, der er 50-100 år gamle.<br />
En anden rødvin, ”Poulsard des<br />
Gruyéres”, har en let cremet<br />
struktur uden <strong>at</strong> kunne beskyldes<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> være fyldig.<br />
Domaine de l’Octavin blev<br />
etableret i 2005 af et par med<br />
erfaringer fra dels Jura, dels<br />
Cali<strong>for</strong>nien og New Zealand.<br />
Vinene, der kommer ud af de<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
fælles anstrengelser, har ofte<br />
navne efter Mozart-operaer.<br />
Som f.eks. rødvinen ”Don<br />
Giovanni”, en meget drikkelig<br />
pinot noir med mærkbare<br />
tanniner.<br />
Drikkelighed præger også<br />
parrets blanc de noir på poulsard,<br />
”Cul rond la cuisse rose”,<br />
den ranke og rentsmagende<br />
chardonnay Le Mailloche, ”Pamina”,<br />
og de to røde udgaver<br />
af trousseau, ”Les Corvées”<br />
og ”Commend<strong>at</strong>ore”.<br />
Les Dolomies udgav sin<br />
første vin i 2008. Heste gør<br />
arbejdet i de biodynamisk<br />
dyrkede marker, og vinstilen<br />
er slank, elegant og kølig, som<br />
det kan <strong>for</strong>nemmes i hvidvinen<br />
”Les Combes” og rødvinen<br />
”En Rolion”.<br />
Domaine de la Cibellyne er<br />
etableret i 2004 og producerer<br />
så lidt vin, <strong>at</strong> der er venteliste på<br />
de små mængder, der kommer<br />
til Danmark. En 2007 chardonnay-savagnin<br />
med en anelse oxidering<br />
i næsen og en flot krop<br />
<strong>for</strong>klarer efterspørgslen. Her<br />
er noget, som ligger milevidt<br />
fra vinverdenens mainstreamproduktion.<br />
Men det gør alle<br />
Juras vine jo egentlig. J.A.<br />
Smagningen af Jura-vine hos Krone Vin var omf<strong>at</strong>tende og ikke noget, som ses hver dag <strong>her</strong>hjemme.<br />
– Danmarks sommelieruddannelse<br />
Få papir på<br />
dine vinkundskaber!<br />
• 20 kursusdage med udførlig teori og praksis<br />
• Målrettet undervisning af eksperter<br />
• Guided smagning af mere en 130 vine<br />
• Skriftlig og mundtlig eksamen med diplom<br />
Uddrag fra undervisningsemnerne:<br />
• Dybdegående undervisning i druesorter,<br />
vinområder og vintyper<br />
• Hvordan bedømmer og beskriver man vin?<br />
• Samspillet mellem mad og vin<br />
• Vinfremstilling og vindefekter<br />
• Basisviden om de vigtigste typer øl og spiritus<br />
kursussTarT sepT./OkT.<br />
Al in<strong>for</strong>m<strong>at</strong>ion<br />
www.vinakademiet.dk<br />
– Fordi viden gør en <strong>for</strong>skel!<br />
Undervisningen <strong>for</strong>egår på<br />
Hotel- og Restaurantskolen.<br />
Tilmelding på www.hrs.dk<br />
VinakadAnnSEPOKT.Vinbl.indd 1 <strong>2011</strong>-05-19 12.35
14 [siden sidst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [siden sidst] 15<br />
Pokaler til vinbønderne<br />
I <strong>for</strong>bindelse med ”Copenhagen<br />
Wine Forum” blev der delt<br />
pokaler ud til en række danske<br />
vinproducenter.<br />
To pokaler gik til Niels Frees<br />
fra Annisse Vingård <strong>for</strong> hans<br />
fadlagrede 2009 Regent. Mod-<br />
tageren takkede med en bemærkning<br />
om, <strong>at</strong> man kan lave<br />
hæderlig vin på rondo, hvis<br />
man kan få den til <strong>at</strong> smage<br />
mindre af rondo.<br />
- Regent er en vanskelig og<br />
noget skarp drue, men 2009<br />
Portvin i fire he<strong>at</strong>s<br />
Endnu en stor smagning af Burmesters tawnies og colheitas<br />
Philipson Wine’s portvinseventyr<br />
ser ikke ud til <strong>at</strong> få en<br />
snarlig ende. De seneste par år<br />
har Christian og hans stab solgt<br />
<strong>for</strong> millioner af kroner flasker<br />
Burmester-port. Bl.a. <strong>for</strong>di priserne<br />
på gode tawnies, vintage<br />
og colheitas er meget <strong>at</strong>traktive.<br />
Og der er tilsyneladende<br />
stadig masser af vine til salg.<br />
Burmester blev i 2005 overtaget<br />
af den fremadstormende<br />
Sogevinus Group, som i 1998<br />
med banken Galego Caixanova<br />
i ryggen trådte ind på portvinsscenen.<br />
I dag omf<strong>at</strong>ter gruppen<br />
<strong>for</strong>uden Burmester Calem,<br />
Kopke og Barros – alle gamle,<br />
velmeriterede portvinshuse.<br />
nyt hus: Rocha<br />
Christian Philipson trommede i<br />
september sammen til endnu en<br />
smagning af Burmester-vine og<br />
havde i den anledning hidkaldt<br />
eksportchef Sonia Figueira og<br />
winemaker Carlos Alves fra<br />
Sogevinus Group. De præsenterede<br />
som optakt to årgange Rocha,<br />
der er et lille butiksvineri<br />
med et godt renommé. 1999 og<br />
1997 var elegante, let drikkelige<br />
vine, som nok især henvender<br />
sig til nye kundetyper, der ikke<br />
tager det så nøje med <strong>at</strong> lagre<br />
en vintage i et par årtier, før der<br />
åbnes <strong>for</strong> <strong>her</strong>lighederne.<br />
Burmester-smagningen<br />
var inddelt i fire he<strong>at</strong>s med<br />
var vellykket, og fadlagring<br />
tog det skarpe.<br />
De øvrige pokalvindende<br />
vine var:<br />
Mousserende vin: FESTIVO<br />
2010, Nyholmgaard Vin.<br />
hhv. otte, 12, 13 og 17 vine.<br />
Til gengæld var der kun postevand<br />
til den efterfølgende<br />
frokost...<br />
Første he<strong>at</strong> handlede om<br />
tawnies. Fire røde med den<br />
20 år gamle som nok det bedste<br />
køb, og fire hvide. De var<br />
hhv. 10, 20, 30 og 40 år gamle<br />
og havde noget madeira-agtig<br />
over sig og en farve, som var<br />
svær <strong>at</strong> skelne fra de ældste<br />
røde tawnies. Den type vine<br />
ville narre mange i en blindsmagning.<br />
Bl.a. <strong>for</strong>di man så<br />
sjældent støder på dem. Som<br />
Sofia Figueira erkendte: Markedet<br />
<strong>for</strong> gammel hvid portvin<br />
er meget lille. Hun <strong>for</strong>eslog, <strong>at</strong><br />
Årgang 1922 <strong>for</strong>rest og i baggrunden alle de øvrige tawnies og colheitas fra Burmester-smagningen.<br />
Hvidvin: Solaris so 101<br />
2010, Aarø Vingård.<br />
Rosé: B<strong>at</strong>ch nr. 3 2010, Fary<br />
Lochan Destilleri.<br />
Sød vin: MYNSTER 2010,<br />
Ørnberg Vin.<br />
Hedvin: Skærsøgaard Hedvin<br />
2008.<br />
man enten drak dem solo eller<br />
til foie gras, bløde oste, chokolade<br />
og desserter.<br />
Colheitas 2003-1922<br />
De tre sidste he<strong>at</strong>s omf<strong>at</strong>tede<br />
colheitas fra 2003 tilbage<br />
til 1922. Der var mange flotte<br />
vine imellem, men nogle var<br />
selvfølgelig flottere end andre.<br />
SOMMELIERs favoritårgange<br />
var følgende:<br />
1999, 1996, 1994 (ikke til<br />
salg), 1985, 1983 (ikke til salg),<br />
1979, 1978, 1976, 1974, 1967,<br />
1964, 1963, 1960 (ikke til salg).<br />
1957, 1955, 1951, 1944, 1940<br />
(ikke til salg), 1937 og 1922<br />
(ikke til salg).<br />
Stort set alle de smagte<br />
vine var tappet <strong>for</strong> nylig.<br />
De ældste havde altså ligget<br />
på fade i umindelige tider,<br />
så deres friskhed og livlighed<br />
var så meget desto mere<br />
bemærkelsesværdig.<br />
Prissætningen er også bemærkelsesværdig.<br />
Selv de dyreste<br />
årgange kommer ikke<br />
i nærheden af de priser, som<br />
Bordeaux-slottene tager <strong>for</strong><br />
deres endnu ufærdige topvine.<br />
Men sådan er der jo så<br />
meget...J.A.<br />
Tre dage i <strong>for</strong>um<br />
Vinmesse med sceneaktiviteter lagde op til Copenhagen Cooking<br />
Copenhagen Wine Forum, som<br />
med arrangørens egne ord var<br />
”Skandinaviens største vinbegivenhed”,<br />
markerede sidst<br />
i august indledningen på Copenhagen<br />
Cooking. Det <strong>for</strong>egik<br />
over tre dage i Forum og<br />
involverede bl.a. Dansk Sommelier<br />
Forening. I ”DM i vin<br />
<strong>for</strong> hold” dystede Thilde Maarbjerg<br />
og Keld Johnsen mod<br />
tre hold bestående af repræsentanter<br />
<strong>for</strong> Horesta, importører<br />
og vinskribenter.<br />
I finalen kæmpede Jørgen<br />
Mønster, Malene Smidt Hertz<br />
og René Langdahl Jørgensen<br />
mod Thilde og Keld, og skribenterne<br />
vandt på <strong>at</strong> besvare et<br />
knald-eller-fald-spørgsmål om<br />
antallet af appell<strong>at</strong>ioner i Bourgogne.<br />
Thilde og Keld mente,<br />
der er 672, men det korrekte<br />
antal er 100. Thomas Ilkjær<br />
var dommer i spøgen.<br />
Jordbund og klima<br />
Der var alle tre dage oplysende<br />
og underholdende programpunkter<br />
på scenen. Blandt de<br />
tilkaldte personligheder var Peter<br />
Sisseck, som i <strong>for</strong>længelse<br />
af sit hverv med <strong>at</strong> uddele pokaler<br />
til årets danske vinbønder<br />
(omtalt separ<strong>at</strong>) nævnte, <strong>at</strong><br />
danske druedyrkeres <strong>for</strong>kærlighed<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> producere rødvin<br />
har undret ham.<br />
- Man kommer ikke uden<br />
om <strong>at</strong> tale om jordbund, så det<br />
kan være et problem, hvis man<br />
bare planter vinstokkene i baghaven.<br />
Tænk på kalkjorden <strong>her</strong>hjemme<br />
og på klimaet. Begge<br />
dele er egnet til hvide druer og<br />
især til mousserende vin.<br />
- Det gælder om <strong>at</strong> lave det,<br />
der passer til stedet, hvor man<br />
befinder sig. Jeg er selv hvidvinsmand,<br />
men da jeg laver vin<br />
i Ribero del Duero, handler det<br />
om rødvin. Det ville være galskab<br />
<strong>at</strong> lave hvidvin dér.<br />
Champagne og bourgogne<br />
Rasmus Kofoed var også på<br />
scenen <strong>for</strong> <strong>at</strong> <strong>for</strong>tælle om sin<br />
erhvervelse af Bocuse d’Or,<br />
danske Peter Work i cowboy-<br />
udstyr talte om sin cali<strong>for</strong>niske<br />
vingård, Ampelos Cellars,<br />
og rundt om ved standene flød<br />
vinen i rigeligt mål.<br />
Jørgen Krüffs L’Esprit du<br />
Vin bredte sig over adskillige<br />
kvadr<strong>at</strong>meter, men der var også<br />
Importørholdet med bl.a. Christian Philipson over <strong>for</strong> vinskribenterne<br />
Jørgen Mønster, Malene Smidt Hertz og René Langdahl Jørgensen.<br />
Horesta-holdet over <strong>for</strong><br />
D.S.F.-holdet i skikkelse af Thilde Maarbjerg og Keld Johnsen.<br />
brug <strong>for</strong> dem, når der blev kaldt<br />
til smagning af tyske vine,<br />
champagne og bourgogne.<br />
SOMMELIER deltog i<br />
smagningen af ni champag-<br />
ner omf<strong>at</strong>tende navne som<br />
Fleury Pere & Fils, Launois,<br />
De Sousa & Fils, Marguet og<br />
Jacques Selosse. I den perlerække<br />
var det meget individuelt,<br />
hvad man <strong>for</strong>etrak, men<br />
især Launois’ elegante Mesnil<br />
blanc de blancs, Quartz<br />
Brut, og Selosses let fadprægede<br />
blanc de blancs, Initial,<br />
var det vanskeligt <strong>at</strong> have noget<br />
imod.<br />
Der var syv vine på programmet<br />
i én af bourgognesmagningerne,<br />
alle fra Domaine<br />
de Varoilles i Gevrey<br />
Chambertin. Jørgen Krüff<br />
kunne <strong>for</strong>tælle, <strong>at</strong> domainet<br />
var fyldigt repræsenteret på<br />
en liste over de bourgogner,<br />
som et smagepanel i Børsen<br />
med deltagelse af bl.a. Jan<br />
Restorff og Jesper Boelskifte<br />
havde <strong>for</strong>etrukket.<br />
Deltagerne i Forum smagte<br />
bl.a. 2002 Clos St. Pierre,<br />
som blev fremhævet specielt<br />
i Børsen pga. sin lave pris og<br />
høje kvalitet. Men Clos St.<br />
Pierre er solgt fra domænet,<br />
og vinen findes ikke længere<br />
på det danske marked.<br />
Generelt var Varoilles’<br />
vine sødmefulde, frugtfyldte<br />
og elegante. De havde heller<br />
ikke problemer med <strong>at</strong> holde<br />
sig godt i årevis. 1999 Clos du<br />
Meix des Ouches – en monopolmark<br />
– og La Romanée fra<br />
samme år var nærmest ungdommelige<br />
og under alle omstændigheder<br />
uimodståelige.<br />
Det var én af den type<br />
smagninger, hvor vinen lige<br />
så stille gled ned i stedet <strong>for</strong> <strong>at</strong><br />
ende i spytte-ud-spanden. J.A.
16 [siden sidst] Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [siden sidst]<br />
17<br />
Chiles ikonvine<br />
Fra udelukkende konsumvine til topvine, som står sig mod verdens bedste<br />
Francisco Baettig er chefwinemaker<br />
<strong>for</strong> Viña Errazuriz,<br />
og han <strong>for</strong>etog i september en<br />
europæisk rundtur med sit seminar<br />
om <strong>for</strong>udsætningerne<br />
<strong>for</strong> ophøjelsen af Chiles bedste<br />
vine til ikon-st<strong>at</strong>us.<br />
For europæere opvokset<br />
med navne som Vega Sicilia,<br />
Sassicaia, Château Margaux,<br />
L<strong>at</strong>our osv. er der ikke meget<br />
nyt i den kendsgerning, <strong>at</strong> topvine<br />
kommer fra producenter<br />
med en undertiden århundredlang<br />
fokusering på parametre<br />
såsom terroir og omhu med alle<br />
detaljer, <strong>her</strong>under begrænset<br />
høstudbytte.<br />
Anderledes <strong>for</strong> chilenerne,<br />
sagde Francisco Baettig.<br />
- Indtil <strong>for</strong> ca. 25 år siden<br />
fokuserede vi udelukkende på<br />
konsumvine og havde succes<br />
med <strong>at</strong> producere dagligvine til<br />
en god pris. Vi lavede volumen<br />
i stedet <strong>for</strong> kvalitet. Plantede<br />
som gale vinstokke overalt.<br />
Det tog sin tid, før vi begyndte<br />
<strong>at</strong> tænke i kvalitetsbaner og<br />
indledte den læreproces, som i<br />
Druerne til Seña kommer fra denne<br />
mark 41 km fra Stillehavet plus et<br />
tilskud fra de bedste dele af vinmarkerne<br />
i Aconcagua Valley.<br />
dag er resulteret i fremstillingen<br />
af topvine med intern<strong>at</strong>ional<br />
anerkendelse.<br />
Den revolution begyndte<br />
i halvfemserne, men den gik<br />
ikke stærkt, <strong>for</strong>di der ifølge<br />
Francisco Baettig var mangel<br />
på winemakers med udsyn.<br />
Han <strong>for</strong>klarede indgående de<br />
krav til jordbunden, som ikonvine<br />
kræver. Hvis vinplanternes<br />
rødder kun lægger sig i overfladen,<br />
kommer der ligegyldig vin<br />
ud af druerne. Ikon-terrorir har<br />
klippe i sin profil og stor interaktivitet<br />
mellem rødder og klippe.<br />
Eksempelvis er der limsten<br />
i Bourgognes bedste marker til<br />
<strong>at</strong> give vinen elegance, mineralitet<br />
og kompleksitet, mens ler<br />
giver struktur.<br />
smagning<br />
Som en illustr<strong>at</strong>ion af teorierne<br />
kom der 12 rødvine i glassene<br />
opdelt i flights.<br />
Første flight var Don Maximiano<br />
Founder’s Reserve i årgangene<br />
2007 og 2008. Ifølge<br />
Francisco Baettig er 2007 én<br />
af de bedste årgange nogen<br />
sinde med langlivede, feminine<br />
vine. 2008 var mere tilgængelig<br />
nu og vil nok af de<br />
fleste opf<strong>at</strong>tes som en rigtig<br />
pleaser. Druekombin<strong>at</strong>ionen<br />
er hovedsagelig cabernet sauvignon<br />
plus lidt petit verdot,<br />
syrah og enten cabernet franc<br />
eller carmenère.<br />
Næste flight var Seña, også<br />
i 2007 og 2008 med 2007 som<br />
den mest elegante og 2008 som<br />
den mest magtfulde. Druesammensætning<br />
som Don Maximiano,<br />
bortset fra <strong>at</strong> vinen indeholder<br />
merlot i stedet <strong>for</strong> syrah<br />
og knap så høj en procentdel<br />
cabernet sauvignon. Seña er<br />
result<strong>at</strong>et af det samarbejde,<br />
Robert Mondavi og Errazuriz<br />
indgik i 1995 og regnes <strong>for</strong><br />
Chiles første ikonvin.<br />
Syrah vendte tilbage 100<br />
procent i tredje flight med La<br />
Cumbre 2007 og 97 procent<br />
i 2008, som var tils<strong>at</strong> et skud<br />
petit verdot. Vinens navn betyder<br />
”toppen af bakken”, og<br />
årgangene afspejlede samme<br />
<strong>for</strong>skelle i stil som vinene i de<br />
to første flights. La Cumbre er<br />
Errazuriz’s Hermitage, arom<strong>at</strong>isk<br />
og fed.<br />
Så fulgte tre årgange af<br />
KAI, en blanding af carmenère<br />
plus lidt petit verdot og syrah,<br />
som første gang så dagens lys<br />
i 2005. Vinens navn betyder<br />
ganske enkelt plante. Her slår<br />
den ”oversøiske” opulente stil<br />
igennem, men der er balance i<br />
tingene, og især 2008 og 2009<br />
er charmerende bekendtskaber.<br />
Viñedo Chadwick<br />
2007,2008 og 2009 udgjorde<br />
sidste flight, ren cabernet<br />
sauvignon bortset fra 2008,<br />
som har tre procent merlot i<br />
sig. Det er store vine til høje<br />
priser og med potentiale til <strong>at</strong><br />
slå europæiske topvine i blindsmagninger.<br />
I fremtiden regner<br />
Francisco Baettig med <strong>at</strong> kunne<br />
holde en alkoholprocent på 14<br />
i stedet <strong>for</strong> de seneste årganges<br />
14,5.<br />
Det er H.J. Hansen Vin, som<br />
<strong>for</strong>handler vinene fra Errazuriz.<br />
J.A.<br />
velkommen tilbage<br />
Paul Jaboulet Ainé er på ny blandt Rhônedalens bedste<br />
Et af de store vinnavne i det<br />
nordlige Rhône er Paul Jaboulet<br />
Aîné. Domænet er stiftet i<br />
1834 med Crozes og selve Hermitage<br />
i centrum. Bl.a. ejer<br />
Jaboulet La Chapelle på selve<br />
toppen af ”det skaldede bjerg”.<br />
Siden er interessefeltet udvidet<br />
til den sydlige del af dalen<br />
med bl.a. ni hektarer besiddelser<br />
i Châteuneuf-du-Pape.<br />
Produktionen er på ca. tre mio.<br />
flasker om året.<br />
I slutningen af 1990’erne<br />
døde Gérard Jaboulet (syvende<br />
gener<strong>at</strong>ion) pludseligt, og<br />
hans død kastede domænet ud<br />
i en både finansiel og vinmæssig<br />
krise. Jaboulet rutschede<br />
ned af ranglisten i Rhône, men<br />
redningen kom i 2006, da den<br />
velhavende champagne-familie<br />
Frey opkøbte domænet og<br />
inds<strong>at</strong>te den unge, meget talentfulde<br />
Caloline Frey som<br />
vinmager.<br />
Økologi og biodynamik<br />
Hun har dekreteret en overgang<br />
til økologisk og biodynamisk<br />
vinbrug på domænets bedste<br />
marker – og bandlyst kemiske<br />
plantebeskyttelsesmidler<br />
og kunstgødning.<br />
3xrothschild<br />
I 2005 sluttede de tre grene af Bordeaux’s<br />
berømte Rothschild-familie<br />
sig sammen om et spektakulært<br />
projekt. Ejerne af Lafite, Mouton<br />
og Château Clarke gik i kompagniskab<br />
med en række familier,<br />
som havde Grand- og Premier<br />
Cru-marker i især Côte de Blancs,<br />
og stiftede ”Champagne Barons<br />
de Rothschild” med det faste <strong>for</strong>sæt<br />
<strong>at</strong> producere topchampagne.<br />
At det lykkedes, kunne gæsterne<br />
ved Chris Wine/Premium<br />
Wine’s store smagning 13. september<br />
på Nimb Vinotek <strong>for</strong>visse<br />
sig om. Frédéric Mairesse,<br />
som styrer det nye selskab fra<br />
sit kontor i Reims, havde travlt<br />
med <strong>at</strong> skænke op af brut, blanc<br />
de blancs og rosé, alle tre til den<br />
mineralske side med elegante<br />
bobler og be<strong>her</strong>sket dosage.<br />
Smagebordene bugnede af<br />
flere vine, end nogen vist kunne<br />
komme igennem 100 %. SOM-<br />
MELIER plukkede lidt hist og<br />
<strong>her</strong> – pinot noir fra Framingham,<br />
New Zealand, Anakena, Chile<br />
og selvfølgelig L<strong>at</strong>our fra både<br />
Var (Provence) og Bourgogne,<br />
barbera fra Prunotto, Piemonte,<br />
og tempranillo fra Valduero i<br />
Ribera del Duero.<br />
Antinori præsenterede bl.a.<br />
Botrosecco fra sin nye vingård<br />
i Maremma og havde derudover<br />
en imponerende stribe vine <strong>at</strong><br />
byde på, nogle mere vellykkede<br />
end andre. Vermentino fra Bolg<strong>her</strong>i<br />
var f.eks. en rigtig tja-vin.<br />
Prunottos 2007 Santenay<br />
blev med sin både sødme og<br />
elegance den bedste oplevelse,<br />
men mellem alle de vine,<br />
som <strong>for</strong>blev usmagte, har der<br />
givet været mange andre, som<br />
det havde været værd <strong>at</strong> dvæle<br />
ved. J.A.<br />
Arbejdet i markerne har fået<br />
klar førsteprioritet, og ændringerne<br />
mærkes måske især i de<br />
hvide vine, hvor høsten nu sker<br />
tidligere, og anvendelsen af træ<br />
er yderst sparsom.<br />
Frey-familien har valgt Østjysk<br />
Vin<strong>for</strong>syning som dansk<br />
importør, og <strong>her</strong> præsenterede<br />
eksportmanager Bertrand Mich<strong>at</strong><br />
i sommer en række af domænets<br />
vine.<br />
Ofte siger ”indgangsvinen”<br />
meget om et domænes <strong>for</strong>måen,<br />
og det var der<strong>for</strong> trygt, så<br />
velsmagende 2010 Ventoux<br />
Blanc, ”Les Traverses” og<br />
Af FEMMING KYED<br />
den tilsvarende 2009 Ventoux<br />
Rouge ”Les Traverses” fremstod.<br />
Umanerligt drikkelige<br />
begge to.<br />
Særdeles elegant og drikkemoden<br />
var 2007 Gigondas<br />
”Pierre Aiguille”, mens domænets<br />
topvine, 2009 Hermitage<br />
Blanc ”Le Chevalier de Sterimberg”<br />
og selveste 2007 Hermitage<br />
Rouge ”La Chapelle”<br />
helt berettiget ofte er <strong>at</strong> finde<br />
på diverse top-100-lister over<br />
verdens bedste vine.<br />
”Welcome back, Paul Jaboulet<br />
Aîné”, skriver Robert<br />
Parker. Det er hørt!
18 [siden sidst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [siden sidst] 19<br />
rødvin og sauternes<br />
Til smagning med Baron Pichon Longueville og Suduiraut<br />
Af PERNILLE FOLKERSEN<br />
Dansk Sommelier Forening<br />
inviterede i samarbejde med<br />
Sigurd Müller til Bordeauxsmagning<br />
på Restaurant AOC.<br />
Jean-René Martignon og Pierre<br />
Montégut fra henholdsvis<br />
Château Baron Pichon Longueville<br />
og Château Suduiraut,<br />
begge ejet af <strong>for</strong>sikringsselskabet<br />
AXA Millésimes, var til<br />
stede og kommenterede vinene.<br />
Rødvinsafdelingen omf<strong>at</strong>tede<br />
fire meget vellavede vine<br />
- klassisk Paulliac, komplekse,<br />
men samtidig meget elegante<br />
og subtile.<br />
2. cru slottet Baron Pichon<br />
Longueville var oprindelig ét<br />
af to slotte under samme ejer.<br />
De to slotte blev delt mellem<br />
sønnen og de to døtre og kom<br />
i den <strong>for</strong>bindelse til <strong>at</strong> hedde<br />
henholdsvis Baron og Comtesse<br />
Pichon Longueville efter<br />
arvingernes sociale st<strong>at</strong>us.<br />
Baronen er stadig kendt som<br />
den mere maskuline pendant<br />
til søsterslottet. I 1986 overtog<br />
Jean-Michel Cazes fra Lynch<br />
Bages den daglige ledelse, men<br />
de seneste år er det englænderen<br />
Christian Seely, der har<br />
haft ansvaret.<br />
til den lette side<br />
Les Tourelles de Longueville er<br />
slottets andenvin, som står <strong>for</strong><br />
cirka halvdelen af den samlede<br />
produktion. 2007, den yngste<br />
årgang fra Jean-René Martignon,<br />
var helt klart til den lette<br />
side med fine grønne toner<br />
og friske, men stadig modne<br />
tanniner.<br />
2002 var, som Jean-René<br />
selv pointerede, stadig en ”gemmevin”,<br />
meget mere kantet og<br />
hård med udpræget syre, der<br />
endnu ikke var helt i balance<br />
med resten af vinen, men absolut<br />
ikke uden muligheder.<br />
Den efterfølgende årgang<br />
2001 var den dimetrale modsætning.<br />
Den var fint drikkeklar<br />
med sin florale duft og bløde<br />
frugt bakket op af en rigtig fin<br />
struktur, om end den utvivlsomt<br />
ville vinde mere kompleksitet<br />
over de næste 10 år.<br />
Tålmodighed er en dyd - det<br />
var den 15 år gamle årgang 1996<br />
et klassisk eksempel på. Vinen<br />
stod flot med sin stadig overbevisende<br />
friskhed og rygrad i<br />
kombin<strong>at</strong>ion med en kompleks<br />
bouquet og den flotte maskulinitet,<br />
som Baronen er bedst<br />
kendt <strong>for</strong>.<br />
tør vin fra sauternes<br />
Fra Ch<strong>at</strong>eau Suduiraut kom<br />
først en tør Bordeaux blanc<br />
2009, en vin som første gang<br />
blev produceret i 2004. De seneste<br />
fem år har man eksperimenteret<br />
meget med brugen<br />
af fad, og det er med 2009-årgangen<br />
resulteret i en meget<br />
rund og cremet stil, hvor de to<br />
druesorter er ekstremt velintegrerede<br />
og i balance trods<br />
sauvignon blancs overvægt på<br />
hele 75 procent. Det skyldes<br />
nok til dels kombin<strong>at</strong>ionen af<br />
unge sauvignon-stokke blandet<br />
med sémillon fra marker på den<br />
sjove side af 35 år.<br />
En vin med fokus på arom<strong>at</strong>isk<br />
friskhed og flot krop<br />
fra de seks måneders sur lie<br />
med gentagen b<strong>at</strong>tonage. Som<br />
Pierre Montégut selv siger: ”En<br />
lille smule frugt, en lille del fad,<br />
hvoraf 20 pct. er nye, og masser<br />
af terroir.”<br />
Fra tør til de søde, botrytiserede,<br />
måske lidt glemte og<br />
undervurderede sauterner, som<br />
Suduiraut egentlig er kendt <strong>for</strong>.<br />
Suduiraut, placeret i hjertet<br />
af Sauternes i byen Pregnac,<br />
blev grundlagt i slutningen<br />
af det 17. århundrede af Greve<br />
Blaise de Suduiraut og står i<br />
dag med 92 hektarer.<br />
Vi begyndte med husets andenvin,<br />
Castelnau de Suduiraut,<br />
kendt <strong>for</strong> sin friske stil med kun<br />
5-10 pct. nye fade kontra storesøsters<br />
- i visse år - op til hele<br />
50 pct.<br />
I begyndelsen af det 19. århundrede<br />
udvidede Château Suduiraut<br />
markarealet med overtagelsen<br />
af M. de Castelnaus<br />
jord. Den er i dag grundstenen<br />
i Suduirauts andenvin og lægger<br />
navn til den.<br />
Årgangen var ligesom den<br />
tørre 2009 tappet <strong>for</strong> nylig. Flot<br />
balance mellem sødme og syre,<br />
frugtrig og tropisk i stilen med<br />
mango som den primære frugt.<br />
Rig og koncentreret<br />
Op imod Castelnau smagte vi<br />
den to år ældre Château Suduiraut<br />
årgang 2007. Den var mindre<br />
eksotisk og mere elegant<br />
med en flot mineralitet, længde<br />
og dybde, en meget mere<br />
rig og koncentreret vin. Begge<br />
vine holder den samme mængde<br />
alkohol og restsukker, men er<br />
stadig inden <strong>for</strong> Sauternes’ terminologi<br />
meget <strong>for</strong>skellige. Et<br />
skoleeksempel, der meget fint<br />
demonstrerer, hvad andenvinkonceptet<br />
går ud på.<br />
Pierre Montégut <strong>for</strong>talte, <strong>at</strong><br />
man de seneste år er blevet bedre<br />
til <strong>at</strong> bruge mindre svovl i<br />
produktionen, og <strong>at</strong> det i dag<br />
altså er helt i orden <strong>at</strong> åbne sin<br />
dyrebare sauternes efter bare<br />
10 år. Man behøver ikke nødvendigvis<br />
som tidligere <strong>at</strong> vente<br />
30-40 år, selv om vinen uden<br />
problemer stadig vil kunne klare<br />
en så lang lagring.<br />
Snakken kom nu og da også<br />
ind på brugen af den lidt glemte<br />
vin i <strong>for</strong>bindelse med mad og i<br />
restaurant-sammenhæng.<br />
Sauternes er efter min overbevisning<br />
den perfekte ledsager<br />
til klassisk foie gras terrine og<br />
blåskimmel-oste. Disse kombin<strong>at</strong>ioner<br />
er blandt mine personlige<br />
favoritter, og sensorisk er<br />
der <strong>her</strong> virkelig tale om ”m<strong>at</strong>ch<br />
made in heaven”. N<strong>at</strong>urligvis<br />
kan sauternes også kombineres<br />
med det søde køkken, så længe<br />
man som grundregel undlader<br />
<strong>for</strong> meget mørk chokolade.<br />
Montégut selv gik så vidt, <strong>at</strong><br />
han anbefalede den som aperitif<br />
samt til retter med hummer og<br />
andre skaldyr. Umiddelbart vil<br />
jeg dog tro, <strong>at</strong> det er <strong>at</strong> strække<br />
vinens rækkevidde <strong>for</strong> langt.<br />
Smagningen blev rundet af<br />
med topåret 1999. En helt igennem<br />
klassisk mineralsk veltillavet<br />
sauternes med den genkendelige<br />
duft af flygtig syre,<br />
abrikos og appelsin. Uden tvivl<br />
en flot vin, tertiær, men stadig<br />
med en overbevisende friskhed,<br />
der får det hele til <strong>at</strong> gå op i en<br />
meget fin enhed.<br />
C M Y CM MY CY CMY K
20 [fokus]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [fokus] 21<br />
kvinderne i Provence<br />
Mændenes dominans i den sydfranske vinverden er godt på vej til <strong>at</strong> blive brudt<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
Halvanden snes kvindelige slotsejere har med <strong>for</strong>eningen<br />
Eleonores de Provence markeret, <strong>at</strong> vin- og<br />
<strong>for</strong>retningsverdenen ikke kun tilhører mændene. Navnet<br />
på <strong>for</strong>eningen er valgt, <strong>for</strong>di provencalske Eleonores,<br />
som blev engelsk dronning i 1200-tallet, anses<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> være den første ambassadør <strong>for</strong> fransk art de<br />
vivre.<br />
De 30 medlemmer har ansvaret <strong>for</strong> produktionen af<br />
især vin, men også andre provencalske specialiteter.<br />
Eksempelvis har Maryse Gabrielli Coroir butik og<br />
værksted i Brignoles (www.fleursmarriage.com), hvor<br />
hun ved hjælp af en meget speciel fryseteknik skaber<br />
langtidsholdbare blomster og kreerer både borddekor<strong>at</strong>ioner,<br />
brudebuketter og smykker.<br />
Adeline de Barry,<br />
Château de Saint-<br />
Martin.<br />
Delphine Combard,<br />
Domaine Saint André<br />
de Figuières.<br />
Gwaenaëlle De Wulf,<br />
Le Jas d’Esclans.<br />
Maud Negrel,<br />
Mas de Cadenet.<br />
Soledad Tari,<br />
Domaine de la Bégude.<br />
Aurélie Bertin<br />
Teillaud, Château<br />
Sainte Roseline.<br />
Francoise Bunan,<br />
Domaines Bunan.<br />
Marie Franqueza,<br />
Conserverie Au Bec<br />
Fin.<br />
N<strong>at</strong>halie Vautrin Vancoillie,<br />
Clos d’Alari.<br />
Valérie Rousselle,<br />
Château Roubine.<br />
Carole Salen,<br />
Domaine les Bastides.<br />
Francoise Rigord<br />
Cornu, Commanderie<br />
de Peyrassol.<br />
Maryse Gabrielli<br />
Coroir, Fleur du<br />
Nouveau Monde.<br />
Pauline C<strong>at</strong>ernet,<br />
Château la<br />
Margillière.<br />
Veronique Baccino,<br />
Domaine les<br />
Peirecedes.<br />
Et andet medlem af <strong>for</strong>eningen, Marie Franqueza, driver<br />
i Cogolin sammen med sin mand Conserverie Au Bec<br />
Fin (www.au-bec-fin.com), der producerer supper, tapenader,<br />
saucer osv., alt uden tilsætning af E-numre. Det er<br />
produkter, som finder anvendelse i mange restauranter og<br />
sælges i delik<strong>at</strong>essebutikker verden over.<br />
SOMMELIER blev i juni inviteret til Provence og besøgte<br />
en række af <strong>for</strong>eningens medlemmer i vindistrikterne<br />
Bandol, Coteaux Varois og Côtes de Provence og<br />
havde lejlighed til også <strong>at</strong> møde medlemmer fra Coteaux<br />
d’Aix.<br />
Besøgene indebar smagning af mange vine i alle tre<br />
farver. Provence <strong>for</strong>bindes traditionelt med ukompliceret<br />
rosé, men produktionen af både hvide- og røde vine<br />
er interessant, og roséerne er langtfra alle sammen jævne<br />
tørstslukkere på en varm sommerdag.<br />
les eleonores de Provence<br />
Eleanor blev født 1223 i Aix-en-Provence som d<strong>at</strong>ter af grev Ramon Berenguer. Hun blev i 1236 gennem<br />
sit giftermål med Henry III dronning i England til Henrys død i 1272. Parret fik fem børn, blandt<br />
dem den senere kong Edward I.<br />
Eleanor var ikke populær i London, <strong>for</strong>di hun havde bragt en større skare slægtninge med sig som<br />
rådgivere, men smuk var hun og desuden en habil poet. Hun døde i 1291 og er begravet i Amesbury.<br />
Det er denne historiske person, som har lagt navn til Les Eleonores de Provence, der er en <strong>for</strong>ening<br />
bestående af 30 kvinder med ansvar <strong>for</strong> produktion af især vin, men også andre provencalske specialiteter.<br />
Cru Classé de Provence<br />
I Côtes de Provence finder man vine, der bærer betegnelsen<br />
“Cru Classé”. Det er en benævelse der kendes fra Bordeaux,<br />
men i 1955 fik man lov <strong>at</strong> anvende den i Provence.<br />
Oprindeligt fik 23 ejendomme tildelt benævelsen, <strong>for</strong>di de<br />
dengang var anset som værende de bedste, men selve betegnelsen<br />
indebar reelt set ingenting.<br />
Selv om denne klassifik<strong>at</strong>ion altså ikke er særlig værdifuld,<br />
så giver den dog et fingerpeg om, <strong>at</strong> disse vingårde har<br />
været toneangivende i Côtes de Provence. I dag er der kun 18<br />
Eleanor af Provence.<br />
ejendomme tilbage som bærer titlen, men disse producerer<br />
alle gode vine, der dog ofte er lidt dyrere end de berettiger til.<br />
De 18 ejendomme er: Château Sainte-Roseline, Domaine de<br />
Bregancon, Domaine du Noyer, Domaine de Saint-Maur, Domaine<br />
de la Croix, Château Minuty, Domaine de la Clapiere, Domaine de<br />
l’Aumerade, Domaine du Galoupet, Clos Mireille, Domaine de la<br />
Source Sainte-Marguerite, Castel Roubine, Domaine du Jas d’Esclans,<br />
Domaine de Rimauresq, Clos Cibonne, Domaine de Mauvanne,<br />
Château Saint-Martin, Château de Selle. Kilde: vinoversigten.dk<br />
Vin til særlige<br />
Arrangementer<br />
Solarex-Wines.com • Telefon 6910 4040
22 [fokus]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> 23<br />
Hvid, rosé og rød<br />
Provence er landet, hvorfra der kommer god vin i alle tre farver<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
For mange danske turister står Provence som det ultim<strong>at</strong>ive<br />
mål <strong>for</strong> ferien. Nogle er til halvstore byer som Nice og Cannes,<br />
andre til strandbredderne og St. Tropez, og så er der de,<br />
som <strong>for</strong>etrækker baglandet med pittoreske landsbyer og vingårde<br />
langt fra alfarvej.<br />
Det var vingårdene, SOMMELIER opsøgte på en rundrejse<br />
i juni. Alle med en kvinde helt eller delvis i spidsen. Det<br />
blev koncentrerede dage med smagning af mange vine i alle<br />
tre farver. Dels fra de besøgte vingårde, dels fra producenter,<br />
som troppede op hos kollegerne <strong>for</strong> <strong>at</strong> vise, hvad de <strong>for</strong>måede.<br />
I det følgende kan <strong>læse</strong>rne følge med på turen:<br />
Château sainte Roseline<br />
Stedets historie rækker tilbage til 900-tallet og har fået sit<br />
navn efter en meget hellig kvinde, som var abbedisse 1300-<br />
1329 på det daværende kloster. Vinproduktionen var betydelig<br />
allerede i Roselines tid, men siden gik det slemt tilbage<br />
<strong>for</strong> stedet.<br />
I 1994 tog Bernard Teillaud over og indledte en omf<strong>at</strong>tende<br />
restaurering og modernisering. I dag besøger titusinder<br />
af turister og pilgrimme hvert år Ste. Roseline, og vinene er<br />
tilbage i Provences elite.<br />
Aurélie Bertin, d<strong>at</strong>ter af Bernard Teillaud, viser alt det<br />
nye frem. Der er investeret enormt i moderne teknik og bl.a.<br />
indført gravitets-pricippet, så der manipuleres mindst muligt<br />
med vinen. I fadkælderen ligger både store og små fade.<br />
Château Sainte Roseline er en magnet <strong>for</strong> turisterne i Provence.<br />
Hvidvinene får et ophold i et til tre år gamle fade fra bl.a.<br />
Smith Haut-Lafite. Rosé får et kort ophold i ældre fade brugt<br />
til hvidvinene.<br />
Druerne til hvid- og rosévine høstes ved n<strong>at</strong>tetide i august<br />
med maskiner. Druerne til rødvinene dobbeltsorteres og<br />
gæres i 64 hl store træfade. Hektarudbyttet er ca. 40 hl.<br />
Aurélie Bertin står også <strong>for</strong> Château des Demoiselles, en<br />
ejendom som hendes bedste<strong>for</strong>ældre ejede indtil 1978. I 2005<br />
købte hendes far den tilbage og overlod til Aurélie <strong>at</strong> få s<strong>at</strong><br />
skik på vinene.<br />
Château de Saint-Martin – <strong>her</strong> regerer kvinderne.<br />
Der er en lang række vine, som skal smages, da der tilsammen<br />
produceres 15 <strong>for</strong>skellige på de to ejendomme. De<br />
bedste fra Ste. Roseline er:<br />
Rosé: Cuvée Prieure, La Chapelle.<br />
Hvide: Cuvée Lampe de Méduse, Cuvée Prieure, La Chapelle.<br />
Bedst fra Cht. Des Demoiselles:<br />
Le Château Rosé.<br />
Château Sainte Roselines danske importør er Ad Libitum<br />
Vine.<br />
Château de saint-martin<br />
Bortset fra Adeline de Barrys bedstefar har Château de Saint-<br />
Martin siden 1740 været drevet af kvinder. Bedstefaderen,<br />
grev de Rohan Cabot, var glad <strong>for</strong> smukke kvinder samt hurtige<br />
biler og var <strong>for</strong>egangsmand mht. skabelsen af cru classésystemet<br />
i Provence.<br />
Adeline de Barry var oprindelig tolk i UNESCO og gik<br />
siden ind i pr-virksomhed <strong>for</strong> bl.a. Orientekspressen. Og så<br />
blev hun slotsejer efter sin mor, som dog stadig bor på Saint<br />
Martin, mens hun selv har fast bopæl i Marseille sammen<br />
med mand og fire børn.<br />
Adeline de Barry har et par rådgivere, når vinene skal<br />
strikkes sammen, men har selv det afgørende ord. Og hun er<br />
ganske god til det.<br />
Der produceres <strong>for</strong>skellige serier af vine, og især Cuvée<br />
Comtesse de St. Martin er tiltalende. Den hvide udgave<br />
er blandet af rolle og clairette og delvis fadlagret. Klart en<br />
Der er værelser til leje på Domaine de la Begude<br />
– men de bruges <strong>for</strong>trinsvis til de vinglade venner af huset.<br />
madvin. Rosé demonstrerer med årgang 2008, <strong>at</strong> den vin<br />
ikke nødvendigvis skal drikkes purung. Rødvinen årgang<br />
2005 er fed og harmonisk. Den er blandet af grenache, carignan<br />
og syrah fra 30-80 år gamle vinstokke.<br />
Cuvée Eternelle Favorite er en rosé tappet på ”frisørflaske”.<br />
- Den er lavet til kvinder, men mænd må godt drikke med,<br />
siger Adeline de Barry.<br />
Hun kalder vinen <strong>for</strong> en ”sofistikeret pleaser”.<br />
Ligesom Grande Reserve rosé, som har mere struktur, er<br />
den meget bleg og hvor<strong>for</strong> nu det?<br />
- Fordi vi ikke ville efterligne roséerne fra Tavel og Loire,<br />
siger Adeline de Barry.<br />
Drueskindet har kun kontakt med mosten i fire-seks timer<br />
under gæringen.<br />
Château la margillière<br />
Unge Pauline C<strong>at</strong>ernet har hidkaldt Carole Salen fra Domaine<br />
les bastides og Maud Negrel fra mas de Cadenet til<br />
Domaines Bunan ligger højt med flot udsigt over Bandol-regionen.<br />
smagning og frokost. Det <strong>for</strong>egår dels på Margillière, dels på<br />
broderens golfklub-restaurant i smukke omgivelser.<br />
Domaine Les Bastides ligger i appell<strong>at</strong>ionen Coteaux<br />
d’Aix-en-Provence, mens Mas Negrel og Margillière ligger i<br />
Côtes-de-Provence.<br />
Bastides årgang 2010 hvid og rosé er begge friske og arom<strong>at</strong>iske,<br />
Mas Negrels tilsvarende vine har god struktur og<br />
saftighed og er oplagte frokostvine.<br />
For rødvinenes vedkommende er der mere ligeværdighed<br />
mellem de tre producenter. Domaine les Bastides årgang<br />
2007 er livlig og charmerende. Cuvée Valeria, blandet af cab-<br />
Hele familien Bunan.<br />
Paul Bunan til højre og ved siden af ham d<strong>at</strong>teren Francoise.<br />
ernet sauvignon, grenache og mourvèdre og kun i gode år, er<br />
saftig og seriøs og bærer fint sine 14 procent alkohol.<br />
Mas de Cadenets røde Sainte Victoire 2007 – grenache,<br />
syrah, cabernet sauvignon – er en charmør med sin sødme og<br />
krydderi.<br />
Château la Margillières Cuvée Haute Terres med samme<br />
drueblanding og fra gamle planter er også et godt glas.<br />
Vinene fra Mas de Cadenet importeres af Alfa1 Vinimport.<br />
Domaine de la begude<br />
Soledad Tari tager imod sammen med sin halvandet år gamle<br />
pyrenæerhund. Den gemmer sig bag hende, <strong>for</strong> som helt lille<br />
blev den stjålet og kom først tilbage til sin rette ejer, da en<br />
dyrlæge tjekkede øret<strong>at</strong>overingen. Hunde glemmer ikke, så<br />
når en fremmed nærmer sig, gælder det om <strong>at</strong> passe på.<br />
Soledad er gift med Guillaume Tari, søn af Pierre Tari fra<br />
Château Giscours. Begude ligger i Bandol-regionen, og en
24 [fokus]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [fokus] 25<br />
nyrerystende køretur opad gennem ejendommens 500 hektarer<br />
tilliggende demonstrerer, <strong>at</strong> de 18 ha vinmarker hører til<br />
de højest beliggende i Bandol.<br />
Jorden er mager <strong>her</strong>, dyrkningen er biologisk, og hektarudbyttet<br />
30 hl eller lavere. Mourvèdre er den druesort, som<br />
bedst egner sig til betingelserne, men da vinen ikke må indeholde<br />
udelukkende mourvèdre, dyrkes der også grenache.<br />
Domaine de la Begude er en stor ejendom med mange<br />
værelser, hvoraf nogle lejes ud.<br />
- Jeg har mange venner, som drikker meget, så især <strong>for</strong><br />
dem har vi B&B. Jeg annoncerer ikke efter andre gæster,<br />
siger Soledad Tari.<br />
Hendes svoger er hjemme fra sit job i Indien, så vi <strong>for</strong>etager<br />
sammen en smagning i <strong>for</strong>bindelse med en hyggelig middag.<br />
Der er opstillet kunstværker overalt i parken ved<br />
Commanderie de Peyrassol.<br />
En årgang 2000 rosé er stadig frisk og rødvinen La Brulade<br />
i årgangene 2006 og 2007 er flotte, fyldige vine med<br />
sødme og frisk frugt. De er 100 pct. mourvèdre, men sig det<br />
ikke til nogen.<br />
Domaines bunan<br />
Paul Bunan, 75, overtog i 1961 sammen med broderen Pierre<br />
den højtliggende vinejendom og har i dag overladt styret til<br />
sine og Pierres børn. Hans d<strong>at</strong>ter, Francoise Siffrein-Blanc,<br />
har åbnet en kunstudstilling på stedet, og den tiltrækker kunstelskere,<br />
som så køber vin med hjem, mens vinkøbere lige<br />
tager et kig på kunsten, nu de er <strong>her</strong>.<br />
Der er smagning og frokost i det fri, mens en golden retriever,<br />
som trænger til <strong>at</strong> blive børstet, ihærdigt <strong>for</strong>søger <strong>at</strong><br />
hypnotisere noget af maden ned til sig. Det lykkes.<br />
Domaines Bunan har tre serier af vine: Moulin des<br />
Costes, Château la Rouvière og Mas de la Rouvière. Den<br />
hvide Moulin des Costes (ugni blanc og clairette) er aro-<br />
m<strong>at</strong>isk, og roséen (mourvèdre, cinsault og grenache) saftig.<br />
Rosé i Château la Rouvière-serien er også god, og en rød<br />
fra den store årgang 2004 demonstrerer, hvor holdbar god<br />
bandol er. Den røde 2005 Charriage Moulin des Costes med<br />
99 procent mourvèdre er med sin massive krop en vin til<br />
kød og visse oste.<br />
H.J. Hansen importerer vinene fra Domaines Bunan.<br />
Domaine saint andré de Figuières<br />
Hele tre hunde tosser rundt om benene på os, da der i haven<br />
lines op til smagning af stedets vine plus vine fra Château<br />
du Pas du Cerf, Domaine des Peirecèdes og Château du<br />
galoupet. Én af hundene <strong>for</strong>søger med et vist held det gamle<br />
trick med <strong>at</strong> lægge en tennisbold <strong>for</strong>an én og se <strong>for</strong>vent-<br />
ningsfuld ud. Så nænner man jo ikke andet end <strong>at</strong> kaste den,<br />
så den kan blive hentet og lagt igen.<br />
Der er mange vine <strong>at</strong> smage på. Bedst er fra Château du<br />
Galoupet 2009 Blanc (rolle, semillon) og 2009 Rouge (syrah,<br />
grenache, mourvèdre).<br />
Fra Château Pas du Cerf hvid og rosé samt den røde Roc<strong>her</strong><br />
des Croix årgang 2006.<br />
Fra Domaine des Peirecèdes den hvide, rosé og røde Le Fil<br />
d’Ariane.<br />
Og endelig Saint André de Figuières: Confidentielle Blanc<br />
og Rosé.<br />
Commanderie de Peyrassol<br />
Mange danskere har i tidens løb besøgt Peyrassol, <strong>for</strong>di<br />
den tidligere ejer, Francoise Cornu-Rigord (se SOMME-<br />
LIER 2/<strong>2011</strong>) ihærdigt arbejdede <strong>for</strong> <strong>at</strong> markedsføre sine<br />
vine i Danmark. En ny ejer, Philippe Austruy, har investeret<br />
stort i bygninger og install<strong>at</strong>ioner, så stedet er svært <strong>at</strong><br />
Châeau Roubine har haft en omtumlet historie,<br />
men synes nu <strong>at</strong> være i god og rolig gænge.<br />
genkende <strong>for</strong> den, som ikke har været <strong>her</strong> på regelmæssige<br />
besøg.<br />
Der er plantet 2500 oliventræer siden overtagelsen, men<br />
der er stadig jord nok <strong>at</strong> tage af. Af de 850 hektarer jord er<br />
der kun vinstokke på de 80.<br />
Ejeren har tjent sine penge på <strong>at</strong> drive priv<strong>at</strong>hospitaler.<br />
Siden er han gået over i alderdomshjem-branchen. Hans<br />
nevø, Alban Cacaret, tager sig sammen med Francoise Rigord<br />
af pr-arbejdet – og i øvrigt er Albans bror gift med Francoises<br />
d<strong>at</strong>ter. Der er god sammenhæng i tingene.<br />
Peyrassol fremstiller i dag lidt mere rosé end i Rigordfamiliens<br />
tid. Som Francoise udtrykker det:<br />
- Tidligere blev man nødt til <strong>at</strong> tale om rødvinen <strong>for</strong> <strong>at</strong><br />
demonstrere, <strong>at</strong> man kunne lave vin. Bagefter talte man<br />
måske om sin rosé.<br />
Smagningen på Peyrassol omf<strong>at</strong>ter ud over stedets vine<br />
god hvid og rosé fra Domaine de l’abbaye og et par dejlige<br />
røde fra Domaine du clos d’alari: 2010 Grand Clos og 2007<br />
Cuvée Anne-Marie.<br />
Blandt vinene fra Peyrassol er de bedste den hvide fadlagrede<br />
Château Peyrassol, den unge friske og renfærdige 2010<br />
Commanderie rosé og den røde 2007 Commanderie. I Chàteau<br />
Peyrassol-serien er den røde årgang 2006 en stringent<br />
madvin.<br />
Château Roubine<br />
Mellem Lorgues og Draguignan ligger Château Roubine,<br />
som i lighed med så mange andre fremtrædende vingårde i<br />
Provence har haft en omtumlet historie nærmest siden romertiden.<br />
I nyere tid var slottet <strong>for</strong>pagtet af Ott-familien, indtil<br />
Valérie Rousselle i 1994 overtog det.<br />
Vinmarker tilhørende Mas Negrel.<br />
De 72 hektarer vinmarker ligger alle omkring slottet og<br />
gør dermed indhøstningen af de 13 <strong>for</strong>skellige druesorter,<br />
der dyrkes, nem. Med en investering i omegnen af 25 mio.<br />
kr. er der inden <strong>for</strong> de seneste 16 år skabt et high tech-vineri,<br />
der har præmieret Château Roubine som Provences første<br />
bæredygtige vinproducent.<br />
Det er sidste aften inden hjemrejsen fra Provence, og Valérie<br />
Rousselle har hidkaldt dels Francoise Cornu-Rigord fra<br />
Commanderie de Peyrassol, dels Gwaenaëlle De Wulf fra<br />
Domaine du Jas d’esclans og Château de Vaucouleurs til<br />
smagning og middag.<br />
Vi indleder på terrassen med toast og trøfler af egen avl<br />
plus et par roséer. Især Château Roubines 2010 ”Inspire” er<br />
flot. Den har en næsten fed struktur, 13 pct. alkohol, og er<br />
fremstillet af den vanskelige tibouren-drue.<br />
- Folk skal smage roséer ved siden af hinanden og finde ud<br />
af <strong>for</strong>skellene, siger Valérie Rousselle.<br />
- Men først og fremmest skal de finde ud af, <strong>at</strong> rosé er vin.<br />
Indendørs til måltidet kommer de hvide og røde vine frem:<br />
Cuvée du Loup fra Jas d’Esclans, en blanding af clairette og<br />
rolle, og Terre de Croix, en fed og lækker semillon-vin fra<br />
Roubine.<br />
Roubines 2008 Inspire i rød udgave – syrah og cabernet<br />
sauvignon – er fed, blid og føjelig og ligesom 2008 Cuvée du<br />
Loup fra Jas d’Esclans, der også domineres af syrah, holdbar<br />
i flere år endnu.<br />
Francoise Rigord har medbragt to ældre årgange fra Peyrassol,<br />
2001 og 2004, og de er begge sprællevende. Da Valërie<br />
Rousselle så henter en vin frem fra sin <strong>for</strong>gængers tid,<br />
1988 Château Roubine, er result<strong>at</strong>et det mods<strong>at</strong>te. Vinen er<br />
helt færdig.<br />
Château du Pas du Cerf gør ihærdigt opmærksom på sin eksistens.
26 [vinmenuer]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [vinmenuer] 27<br />
Træk ikke fra, læg til!<br />
Det er med gastronomi som med det virkelige liv<br />
Af CARLO MEROLLI<br />
Vinhandler<br />
Det er altid sådan, <strong>at</strong> de, der vælger nye<br />
veje, også skal være par<strong>at</strong>e til <strong>at</strong> tage<br />
imod en del skyts, især fra dem, der<br />
træder de vante stier og alle dem, der<br />
ikke har haft mod og fantasi nok til <strong>at</strong><br />
kaste sig ud i <strong>for</strong>nyelser.<br />
Ovenstående dybe filosofiske betragtning<br />
er svar til de mange, der har<br />
udtrykt tvivl over min påstand om <strong>at</strong><br />
være det oprindelige ophav til den nye<br />
nordiske mad. Mit ydmyge køkken som<br />
alkove til strandkålens lykkelige ægteskab<br />
med Martellis Macc<strong>her</strong>oni?<br />
En kendsgerning.<br />
Mine jernpander som arnested <strong>for</strong> de<br />
sublime ”spaghetti al livisticchio”?<br />
En levende legende.<br />
Den u<strong>for</strong>lignelige – og aldrig efterlignede<br />
– sildelasagna?<br />
En milepæl af Nord møder Syd. og<br />
sød spaghetti opstår.<br />
blandede følelser<br />
De<strong>for</strong> er det med blandede følelser, <strong>at</strong><br />
jeg hist og pist <strong>læse</strong>r indlæg, der kritiserer<br />
det nye nordiske køkken. Rigtigt<br />
nok: Hvis der skal en tjener til <strong>at</strong> <strong>for</strong>klare<br />
mig, hvad jeg har på tallerkenen,<br />
så er jeg allerede ved <strong>at</strong> stå af. At betale<br />
beløb i 2000-3000 kroners klassen <strong>for</strong><br />
<strong>at</strong> spise ukrudt håndhøstet fra en <strong>for</strong>urenet<br />
vejkant er heller ikke min idé<br />
om gastronomi. Og skum er noget, der<br />
hører til cappuccino og barberknive. På<br />
en tallerken minder det mig <strong>for</strong> meget<br />
om k<strong>at</strong>tebræk, hvilket som bekendt ikke<br />
kan <strong>her</strong>egnes til k<strong>at</strong>egorien spiselige delik<strong>at</strong>esser.<br />
Endnu.<br />
På den anden side generer kritikken<br />
<strong>for</strong> kritikkens skyld mig. Da jeg kom<br />
til Danmark, var landets gastronomi en<br />
fransk koloni. Søtungerne svømmede<br />
i smør, enorme gryder sydede i flere<br />
dage <strong>for</strong> <strong>at</strong> koge fond, og lærlingene<br />
blev først svende, når de havde lært <strong>at</strong><br />
massakrere retternes franske navne på<br />
menu’en. Søren Gericke prøvede <strong>at</strong> vise<br />
vejen til et mere ”ingrediens-nært” køkken,<br />
og Erwin Lauterbach beviste, <strong>at</strong><br />
danske grøntsager er lækker mad. Men<br />
tiderne var ikke inde. Det var de dage,<br />
da fransk vin tegnede sig <strong>for</strong> 71 procent<br />
af det danske marked, og Sopexa og lignende<br />
franske interesseorganis<strong>at</strong>ioner<br />
havde et fermt greb om branchens økonomi<br />
og horisonter.<br />
Revolutionen måtte komme<br />
En revolution af en art måtte komme.<br />
Det kunne ikke blive ved, <strong>at</strong> der importeredes<br />
æbler fra Chile og jordbær fra<br />
Holland. Jeg har imponeret besøgende<br />
italienske venner og vinleverandører<br />
ved <strong>at</strong> servere danske jordbær i sæson,<br />
jomfruhummere og fiskesupper tilberedt<br />
på basis af dansk ”skidtfisk”. Det<br />
er ikke kun ”ukrudtets sejrsgang”. Der<br />
ligger en dybere glæde ved <strong>at</strong> servere<br />
mad, som man har hentet fra sin have<br />
eller fra en gård lige om hjørnet. Det er<br />
en vej til selvbevidsthed, til anerkendelse<br />
af den verden, som man er et barn af.<br />
Det magiske ord ”terrorir” begynder<br />
<strong>at</strong> cirkulere også <strong>her</strong>hjemme. Det er<br />
ikke længere nok, <strong>at</strong> en kok ved, hvordan<br />
man laver ”pommes duchesse”:. I<br />
dag er det lige så vigtigt <strong>at</strong> kende <strong>for</strong>skel<br />
på kartoflerne fra Vildmose, dem<br />
fra Samsø og dem fra de andre landsdele.<br />
Denne nye selvbevidsthed kan kun<br />
være af positiv karakter. Den er <strong>for</strong>søgt<br />
tolket som et udtryk <strong>for</strong> den generelle<br />
politiske højredrejning, en slags ”Heil<br />
Ramsløg!”, men intet kan være mere<br />
<strong>for</strong>kert. At opdage ens baghave, <strong>at</strong> kende<br />
sin <strong>for</strong>måen, gør én bedre rustet og<br />
mere åben til <strong>at</strong> føre dialog med andre<br />
kulturer.<br />
sundt og gavnligt<br />
Sådan en bevidsthed måtte komme.<br />
Den er sund og gavnlig <strong>for</strong> alle: især<br />
hvis den spreder sig fra eliten i restauranterne<br />
ned til den øvrige befolkning.<br />
Tænk blot på den gastronomiske turisme.<br />
Før i tiden var der folk, der rej-<br />
”Der ligger en dybere glæde ved <strong>at</strong> servere mad, som man har hentet fra sin have eller fra en gård lige om hjørnet.<br />
ste væk fra Danmark <strong>for</strong> <strong>at</strong> spise gourmet.<br />
I dag er der folk, der venter i kø i<br />
månedsvis <strong>for</strong> <strong>at</strong> opleve det nye danske<br />
køkken.<br />
Er det ikke godt? Om ikke andet så<br />
<strong>for</strong> betalingsbalancen.<br />
Som i alle revolutioner er der yderligheder,<br />
medløbere, efterabere og udnyttere,<br />
og jeg har svært ved <strong>at</strong> <strong>for</strong>estille<br />
mig <strong>for</strong>muer, der vil blive skabt på<br />
eksport af dansk skvalderkål, men meningen<br />
og kernen i bevægelsen <strong>for</strong>tjener<br />
ros, respekt og støtte. Det er svært<br />
<strong>at</strong> spå om, hvad der vil blive tilbage af<br />
denne bevægelse, om 20-30 år, men det<br />
er også lige meget. I gastronomien som<br />
tit også i det virkelige liv, gælder det<br />
ikke om <strong>at</strong> trække fra, men <strong>at</strong> lægge til.<br />
Tolerance og nysgerrighed<br />
På sin hjemmeside, www.<strong>for</strong>laget-smag.<br />
dk, skriver Henrik Oldenburg bl.a.:<br />
”Dansk Sommelier Forening blev stiftet<br />
i 1989 som en <strong>for</strong>ening <strong>for</strong> tjenere med<br />
særlig interesse <strong>for</strong> vin. Men ligesom<br />
man aldrig har kunnet uddanne sig til <strong>at</strong><br />
blive vinhandler eller vinskribent, har<br />
man heller aldrig i Danmark kunnet uddanne<br />
sig til <strong>at</strong> blive vintjener. Der findes<br />
nogle priv<strong>at</strong>e projekter, men ingen officiel<br />
uddannelse. Måske <strong>for</strong>di <strong>for</strong>målet logisk<br />
set er absurd. Sommeliererne kender<br />
nogle grundprincipper, de kan behandle<br />
vinen anstændigt, og de kender garanteret<br />
navnet på den syvende mest plantede<br />
grønne drue på Cypern. Men sammensætningen<br />
af mad og vin kan ikke indoktrineres,<br />
den kan kun <strong>for</strong>nemmes og <strong>for</strong>fines.<br />
Det er et regnestykke med mange<br />
ubekendte - og ingen facitliste.<br />
Osten er et godt eksempel. Vi er i<br />
Danmark velsignet med et utal af dejlige<br />
oste fra mange lande, men domineret af<br />
ODENSE tlf. 63128200<br />
vin@hjhansen.dk<br />
Læs mere på www.hjhansen-vin.dk<br />
Frankrig, Italien og de lokale. Det er dog<br />
overskueligt, og alligevel umuligt <strong>at</strong> blive<br />
enige om.<br />
I vinens glade gennembrudsår stod<br />
den hver november på Beaujolais Nouveau<br />
plus ostebord. Der blev ikke taget<br />
smålige hensyn. Den unge vin måtte<br />
kæmpe mod alle tilgængelige ostetyper,<br />
thi ost og rødvin, det var la vie de la vie i<br />
de år. Så begyndte alsacerne og tyskerne<br />
<strong>at</strong> præsentere hvidvin til ost - af den let<br />
<strong>for</strong>ståelige grund <strong>at</strong> de ikke producerede<br />
rødvin.<br />
Men budskabet begyndte <strong>at</strong> gå ind.<br />
Der kom større vari<strong>at</strong>ion på ostebordet<br />
- og på vinkortet - men <strong>her</strong>med også flere<br />
diskussioner. ... Rødvinene holdt vel<br />
skansen sammen med de bløde oste uden<br />
alt <strong>for</strong> markant smag. Med gedeost var<br />
vandene delte. Nogle <strong>for</strong>etrak klassisk<br />
rødvin, andre portvin og andre igen en<br />
fadlagret hvidvin. Alle kan have ret, og<br />
enhver var salig i sin smag.<br />
Endnu større uenighed skabte blåskimmelosten,<br />
der kan svinge fra en<br />
grønmeleret børneost til den skrappeste<br />
ost af alle, <strong>for</strong> eksempel en godt og<br />
vel lagret roque<strong>for</strong>t. Hvad stiller man<br />
op med den? Nogle <strong>for</strong>etrækker en sød<br />
hvidvin, gerne med botrytis. Andre<br />
sværger til en chardonnay, andre igen<br />
til den traditionelle røde bourgogne, en<br />
moden barolo eller noget helt fjerde eller<br />
femte.<br />
Englænderne drikker med stor <strong>for</strong>nøjelse<br />
deres stilton til vintage port.<br />
Det smager i min mund som <strong>at</strong> tygge på<br />
sølvpapir, men det er bare min smag.<br />
Til gengæld elsker jeg en gammel tawny<br />
port til fynsk rygeost, og det er jeg vist<br />
ret ene om.<br />
Pointen er, <strong>at</strong> hvad angår sammensætningen<br />
af vin og mad gælder der kun<br />
én regel: <strong>at</strong> der ikke findes nogen regel.<br />
Men man kommer langt med tolerance,<br />
træning og nysgerrighed.”<br />
ICON WINES<br />
I år er det 60 år siden - nemlig i 1951<br />
- <strong>at</strong> den legendariske australske vinmager<br />
Max Schubert skabte første årgang af<br />
Grange Hermitage. Siden har Penfolds slået<br />
sit navn fast med syvtommersøm over hele<br />
verden.<br />
Se vores store udvalg af Icon Wines, Luxury<br />
Wines og alle husets andre kendte og<br />
efterspurgte vine på:<br />
www.hjhansen-vin.dk<br />
www.vinspecialisten.dk
28 [vinmenuer]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [vinmenuer] 29<br />
m<strong>at</strong>chet er det afgørende<br />
Hvis hvidvin er bedst til maden, er det hvidvin, der skal serveres<br />
Af LASSE KRUSE RASMUSSEN<br />
Tidl. restaurantchef, nu vinhandler,<br />
Krone Vin<br />
Det er dejligt, når Arne Ronold råber<br />
op og <strong>for</strong>tæller det norske vinfolk, <strong>at</strong><br />
de er danskerne overlegne hvad angår<br />
m<strong>at</strong>chet mellem mad og vin. Det får<br />
<strong>for</strong>håbentlig alle i branchen til <strong>at</strong> kigge<br />
lidt på det, som vi går rundt og laver til<br />
hverdag. Det vil, hvis vi griber det rigtigt<br />
an, gøre os endnu mere opmærksomme<br />
og bedre.<br />
Jeg er langt fra enig i Arnes postul<strong>at</strong>!<br />
Danmarks vintjenere og sommelierer<br />
er blandt dem, som går mest op i valget<br />
af vin til de enkelte retter , uanset om<br />
det er den klassiske model eller vin fra<br />
nye eller glemte områder. Jeg mener, <strong>at</strong><br />
danske sommelierer er blandt de mest<br />
seriøse, ud<strong>for</strong>drende og bedste til dette<br />
job.<br />
Der er <strong>for</strong>skel<br />
Smag er <strong>for</strong>skellig, ligeså er opf<strong>at</strong>telsen<br />
af, hvordan en ret og vin skal udtrykke<br />
sig.<br />
Der er stor <strong>for</strong>skel på, om det er Restaurant<br />
Frederikshøj i Aarhus eller<br />
Relæ på Nørrebro, som laver en vinmenu.<br />
Begge restauranter gør deres bedste<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> udtrykke deres filosofi igennem<br />
mad og vin. Jeg ved, <strong>at</strong> de begge har en<br />
klar holdning til, hvordan gæsten skal<br />
opf<strong>at</strong>te et besøg hos dem. Hvor Frederikshøj<br />
er klassisk, er Relæ det nye og<br />
frække. Begge restauranter, synes jeg,<br />
gør det rigtig godt ud fra deres <strong>for</strong>skellige<br />
tilgang til mad og vin.<br />
Højst sandsynligt vil en stamgæst<br />
på Frederikshøj ikke mene, <strong>at</strong> valget af<br />
vin til maden på Relæ ville være lige så<br />
interessant som det, han er vant til på<br />
Frederikshøj (og omvendt). Men begge<br />
restauranter stræber efter <strong>at</strong> yde en su-<br />
blim oplevelse med en masse tanker<br />
bag.<br />
Helt hen i vejret<br />
Vi er alle mennesker og kan alle fejle,<br />
både i køkkenet og restauranten. At<br />
sætte det op på den måde, som Arne<br />
gør, er <strong>for</strong> mig helt hen i vejret. Jeg er<br />
af den overbevisning, <strong>at</strong> der også er en<br />
underliggende rebelskhed fra hans side<br />
imod de typer af vine, som har fundet<br />
vej til de danske restauranter i nyere tid.<br />
Det drejer sig om vin lavet med kærlighed<br />
til n<strong>at</strong>uren og i visse tilfælde helt<br />
uden svovl.<br />
Jeg har kunnet <strong>for</strong>nemme på Arne,<br />
da han besøgte daværende Geranium i<br />
Kongens Have, <strong>at</strong> han slet ikke var vild<br />
med den måde, som vi s<strong>at</strong>te vin og mad<br />
sammen på.<br />
Et eksempel:<br />
Der blev prøvet grænser af med en<br />
vin på sylvaner fra 1998 uden svovl,<br />
som gik fremragende til den ret, Rasmus<br />
Kofoed kaldte Urtehave (en boullion<br />
med urter og grønt fra haven).<br />
Ja, vinen kan godt være lidt svær <strong>at</strong><br />
<strong>for</strong>holde sig til, hvis man havde <strong>for</strong>ven-<br />
tet et normalt glas sylvaner fra Alsace,<br />
men <strong>her</strong> er det jo m<strong>at</strong>chet med maden,<br />
som er det vigtigste, og det fungerede-<br />
Hvis han ville have vin, som han var<br />
vant til <strong>at</strong> drikke derhjemme, kunne<br />
han jo bare have medbragt en flaske eller<br />
søge sig i vinkortet. Vi kunne også<br />
godt have serveret en amontillado s<strong>her</strong>ry,<br />
men vi fandt dette mere interessant,<br />
og samtidig kunne gæsterne få en ny<br />
oplevelse af Alsace.<br />
Der er jo ingen tvivl om, <strong>at</strong> sommelieren<br />
også tager en chance med det<br />
m<strong>at</strong>ch, men mon ikke det så bare er<br />
endnu mere gennemtænkt?<br />
to glas rødvin<br />
Mht. Arnes hentydning til besøget på<br />
AOC, så tror jeg, <strong>at</strong> branchen generelt<br />
er en smule delt på dette specifikke område<br />
med <strong>at</strong> servere et eller to glas rødvin<br />
i en vinmenu. Oftest vælger restauranterne<br />
<strong>at</strong> imødekomme et ønske fra<br />
størstedelen af gæsterne om minimum<br />
to glas rødvin i en vinmenu.<br />
Jeg er af den opf<strong>at</strong>telse, <strong>at</strong> en vinmenu<br />
skal være afstemt maden og ikke<br />
gæstens ønske om et specifikt glas vin.<br />
Det giver netop mulighed <strong>for</strong> <strong>at</strong> introducere<br />
spændende vine og ikke nødvendigvis<br />
gøre, som gæsten ville have<br />
gjort. Nutidens køkken er meget inspireret<br />
af det nordiske køkken, og hvad<br />
er mere nærliggende end <strong>at</strong> bruge vine,<br />
som smagsmæssigt passer til disse <strong>for</strong>finede<br />
elementer samt oftest elegante og<br />
lette udtryk?<br />
Selvfølgelig kan enkelte elementer<br />
braiseres og gøres mørkere i deres<br />
udtryk, så rødvin kan passe til. Jeg er<br />
bare af den overbevisning, <strong>at</strong> hvis det<br />
er hvidvin, som passer bedst til en ret,<br />
er det en sådan vin som skal serveres,<br />
ligegyldigt om gæsten så skråler op om<br />
mere rødvin. Det må altid være m<strong>at</strong>chet<br />
i en vinmenu, som kommer først.<br />
flere rødvine<br />
i det nordiske køkken!<br />
Det er en kendsgerning, <strong>at</strong> restaurantgæster generelt <strong>for</strong>etrækker rødvin<br />
Af JØRGEN MØNSTER<br />
I <strong>for</strong>egående <strong>nummer</strong> af SOMMELIER lagde Arne<br />
Ronolds indlæg om danske sommelierers kompetencer inden<br />
<strong>for</strong> det område, der hedder sammensætning af mad og<br />
vin, op til en interessant deb<strong>at</strong>.<br />
Der var også flere indlæg, men <strong>her</strong> med et par måneders<br />
bagklogskab må jeg indrømme, <strong>at</strong> jeg synes, <strong>at</strong> de andre<br />
indlæg, inklusive mit eget, ikke bragte deb<strong>at</strong>ten videre.<br />
Der er dog et indlæg, som jeg stadig går og tænker på,<br />
og det er Thildes. Hun går heller ikke rigtigt ind i Arnes<br />
deb<strong>at</strong>, men påpeger, <strong>at</strong> de fleste restaurantgæster i langt<br />
højere grad <strong>for</strong>etrækker rødvin end hvidvin.<br />
Hvis det ikke er muligt <strong>at</strong> få gang i deb<strong>at</strong>ten om danske<br />
sommelierers ”dysleksi” (ifølge Arne), hvad så med <strong>at</strong> begynde<br />
<strong>at</strong> deb<strong>at</strong>tere det problem, Thilde rejser, uden <strong>at</strong> hun<br />
dog rigtigt sætter ord på det?<br />
ekstremt hvidvinsegnet<br />
Jeg vil gerne skære ”problemet” ud i pap: Det moderne<br />
(især nordiske) køkken er ekstremt hvidvinsegnet, og<br />
så har man som sommelier et problem, når ens gæster<br />
(som er dem, også køkkencheferne lever af) <strong>for</strong>etrækker<br />
rødvin.<br />
Personligt har jeg ikke problemer med <strong>at</strong> drikke diverse<br />
hvidvine til de første tre-otte retter og få en enkelt rødvin<br />
til moskusoksen, eller hvad det nordiske køkken kan byde<br />
på (og så <strong>for</strong>tsætte med hvidvin igen til osten).<br />
Måske er jeg ikke en typisk restaurantgæst. Jeg kan lide<br />
rå rejer i rabarbergelé og er glad <strong>for</strong>, endelig, <strong>at</strong> se knivmuslinger<br />
på tallerknerne osv.<br />
Men det nordiske køkken, og især de restauranter, der lever<br />
af <strong>at</strong> servere nordisk mad, kan ikke leve af mig og mit<br />
mindretal af ligesindede.<br />
en smule lydhørhed<br />
Kunne man <strong>for</strong>estille sig, <strong>at</strong> nordisk orienterede køkkenchefer<br />
viste en smule lydhørhed over <strong>for</strong> sommelieren,<br />
når hun/han kommer og siger, <strong>at</strong> gæsterne gerne vil have<br />
en rødvin til anden eller tredje ret?<br />
Jeg skal ikke belære køkkencheferne om kvaliteterne i<br />
nordisk lam eller i det svin, som Danish Crown allerede<br />
sælger på <strong>for</strong>søgsbasis til nogle få restauranter. Jeg skal<br />
”Det moderne (især nordiske) køkken er ekstremt<br />
hvidvinsegnet.<br />
heller ikke kloge mig på, hvordan flere af de nordiske fisk<br />
i mange tilberedninger fungerer flot sammen med rødvin.<br />
Men hvis det er svært <strong>at</strong> få gang i deb<strong>at</strong>ten om danske<br />
sommelierer og deres <strong>for</strong>hold til kombin<strong>at</strong>ioner af mad og<br />
vin, kunne man måske tage hul på en deb<strong>at</strong> om mulighederne<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> få lidt flere nordiske retter på bordet, der<br />
m<strong>at</strong>c<strong>her</strong> de ønsker, som mange restaurantgæster tilsyneladende<br />
har, om <strong>at</strong> få flere rødvine i glassene.<br />
Danmarks mest<br />
spændende udvalg<br />
af spanske vine<br />
Jimenez-Landi (Mentrida)<br />
Parker op til 97 point<br />
Bodegas El Nido (Jumilla)<br />
Parker op til 99 point<br />
Bodegas Y Vinedos Tabula (Ribera del Duero)<br />
Parker op til 94 point<br />
Bodegas Alto Moncayo (Campo de Borja)<br />
Parker op til 96 point<br />
Jorge Ordonez & Co (Malaga)<br />
Parker op til 99 point<br />
Og 21 andre spændende spanske huse.<br />
Tilmeld dig vores<br />
nyhedsbrev på valuewine.dk<br />
eller kontakt os <strong>for</strong><br />
en snak på 40250540.
30 [rejsebreve]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [rejsebreve] 31<br />
mellem tre lande<br />
Luxembourg er indbegrebet af et Schengen-land<br />
Yves Sunnen: - Vi <strong>for</strong>enkler alt. Sunnen-Hoffmann er fra 1872 og i dag på <strong>for</strong>kant Corinne Kox-Sunnen driver vingården sammen<br />
med udviklingen inden <strong>for</strong> organisk druedyrkning. med sin bror.<br />
Med sine grænser til Belgien, Frankrig<br />
og Tyskland er Luxembourg et land, der<br />
overlever i kraft af en særlig n<strong>at</strong>ional<br />
identitet kombineret med en tilpasning<br />
til den geografiske virkelighed.<br />
På det gastronomiske område trives<br />
husmandskost a la Alsace og Tyskland<br />
side om side med belgisk og fransk inspireret<br />
køkkenkunst. Der er drysset<br />
Michelin-stjerner ud over hele det lille<br />
fyrstendømme, hvor der ikke engang<br />
bor lige så mange mennesker som i København.<br />
Ved bredden af Mosel – eller Moselle,<br />
som floden hedder <strong>her</strong> – ligger vinmarker<br />
og vinhuse tæt fra Wasserbillig<br />
i nord til Schengen i syd – landsbyen,<br />
hvor den berømte og af nogle uglesete<br />
EU-trakt<strong>at</strong> om varer og personers frie<br />
bevægelighed blev underskrevet.<br />
Lokalt gør man flittigt brug af muligheden<br />
<strong>for</strong> fri bevægelighed. På Luxembourgs<br />
side af Mosel går vejen igennem<br />
så mange landsbyer med så mange fartrestriktioner,<br />
<strong>at</strong> skal man hurtigt frem,<br />
tager man én af broerne over til den ty-<br />
ske side og drøner af sted <strong>for</strong> så <strong>at</strong> dreje<br />
ind i Luxembourg igen, når man er<br />
fremme.<br />
Domaine & tradition<br />
Luxembourgs bedste vinproducenter<br />
har dannet indtil flere <strong>for</strong>skellige sammenslutninger<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> gøre opmærksom<br />
på sig selv. De har bl.a. navne som<br />
Charta Schengen Prestige– med tyske<br />
og franske medlemmer – Vignerons<br />
indépendants Luxembourg og Domaine<br />
et Tradition.<br />
Blandt medlemmerne i Domaine &<br />
Tradition er Sunnen-Hoffmann i Remerschen,<br />
der står på programmet under<br />
det Concours Mondial, som i år blev<br />
afviklet i Luxembourg - omtalt under [<br />
vinøst ].<br />
Vingården er fra 1872 og har med<br />
søster og bror, Corinne Kox-Sunnen og<br />
Yves, i spidsen siden 2000 dyrket vinmarkerne<br />
organisk. Det betyder bl.a., <strong>at</strong><br />
parret ikke længere køber druer fra andre,<br />
<strong>for</strong>di de ikke kan tjekke, hvad der<br />
<strong>for</strong>egår i markerne.<br />
- Vi <strong>for</strong>enkler alt ude som inde, siger<br />
Yves Sunnen.<br />
Da omlægningen begyndte, blev<br />
markerne analyseret, og man fandt ud<br />
af, <strong>at</strong> jordstrukturen var ødelagt.<br />
- Den var som en motorvej, siger<br />
Yves, som drog til Tyskland og Alsace<br />
og besøgte ligesindede.<br />
I dag er det kontrollanter fra Karlsruhe,<br />
der ser til, <strong>at</strong> han overholder reglerne.<br />
Der er ingen kontrolinstans i Luxembourg.<br />
- Det største problem er, <strong>at</strong> vores naboers<br />
marker sprøjtes med helikopter,<br />
siger Yves.<br />
Han bruger ikke – som så mange andre<br />
– såkaldt Süssreserve <strong>for</strong> <strong>at</strong> gøre vinene<br />
venligere. De skal generelt drikkes<br />
til mad, mener han.<br />
Frokost og smagning på loftet med<br />
udsigt til selve vineriet over<strong>for</strong> giver da<br />
også indtryk af en vinstil, som passer<br />
fint til både asparges og pølser. Pinot<br />
gris, riesling, auxerrois, pinot noir blanc<br />
– de er lette, tørre og elegante med god<br />
mineralitet. J.A.<br />
luxembourg<br />
Luxembourg har under en halv mio.<br />
indbyggere, blev stor<strong>her</strong>tugdømme i<br />
1815 og fik sit eget dynasti i 1890.<br />
I 2000 efterfulgte Henri sin far, Jean,<br />
som stor<strong>her</strong>tug.<br />
Landet har ikke et officielt sprog.<br />
Mest udbredt er tysk, fransk og den lokale<br />
dialekt lëtzebuergesh med en del<br />
tyske og franske låneord.<br />
Hovedstaden Luxembourg har en<br />
omkring 150.000 indbyggere, en historisk<br />
interessant bykerne samt flere EUinstitutioner<br />
og intern<strong>at</strong>ionale virksomheder<br />
i en ny bydel.<br />
Parti fra den gamle del af Luxembourg By.<br />
Biondi Santi<br />
Coppo<br />
Zen<strong>at</strong>o<br />
og mange flere italienske vinhuse...<br />
Tua Rita<br />
Bruno Giacosa<br />
Brancaia<br />
Ca’del Bosco<br />
Feudi di San Gregorio<br />
Donna Fug<strong>at</strong>a<br />
www.theis-vine.dk<br />
post@theis-vine.dk<br />
tlf. 62 66 11 20
32 [rejsebreve] Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [rejsebreve] 33<br />
Samarbejde i 36 år<br />
Pojer e Sandri i norditalienske Trento har ført an siden 1975<br />
Mario Pojer udgør den ene halvdel af parret, som <strong>for</strong> 36 år siden indledte et samarbejde om god vin. Pojer e Sandris vineri ligger i landsbyen Faedo på grænsen til Alto Adige. Udsigten er ganske god.<br />
Destilleriet er lille, men der kommer mange typer grappa og akvavitter ud af det.<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
Et af de store navne i den norditalienske region Trentino på<br />
grænsen til Alto Adige er Pojer e Sandri. Vingården i landsbyen<br />
Faedo blev grundlagt i 1975 af de to unge vinfolk Fiorentino<br />
Sandri og Mario Pojer, som ville vise, <strong>at</strong> Faedos skråninger<br />
trods et halvdårligt ry kunne yde gode vine.<br />
Det demonstrerede parret allerede med dets første vin, en<br />
müller-thurgau af helt anden kaliber end det pjask, der kendes<br />
fra Tyskland. Chardonnay og nosiola, en lokal hvidvinsdrue,<br />
fulgte, og succesen var hjemme.<br />
I dag er produktionen fra de 30 hektarer vinmarker oppe<br />
på en kvart mio. flasker plus en lang stribe brændevine fra<br />
det lille ”hjemmebrænderi”. Mario Pojer spøger med, <strong>at</strong> der<br />
brændes ”sort”, men en dør med hængelås <strong>for</strong> bevidner, <strong>at</strong><br />
toldmyndighederne har styr på tingene <strong>her</strong>.<br />
Druevask<br />
Otte hvidvine, to mousserende – hvid og rosé – og seks<br />
rødvine kommer fra kældrene, hvor druerne indledningsvis<br />
udsættes <strong>for</strong> storvask i en maskine, som også Cascina<br />
Le Preseglie i Lugana har installeret. Den fjerner alle uønskede<br />
urenheder, men den n<strong>at</strong>urlige gær på drueskindet<br />
kommer sig hurtigt oven på behandlingen og breder sig<br />
hastigt.<br />
De nyhøstede druer ligger i store, åbne træfade inden de<br />
kommer videre i systemet, og en lille, gammeldags presse<br />
bruges til de senthøstede dessertvinsdruer.<br />
Svovl anvendes i meget be<strong>her</strong>skede mængder, og det er<br />
<strong>for</strong>mentlig med til <strong>at</strong> fremhæve vinenes generelle druetypicitet<br />
og friskhed.<br />
tyskerne siger nej<br />
Mario Pojer lukker en stribe flasker op, og vi begynder med<br />
den hvide Nosiola, en frisk, let (12%) og livlig vin med god<br />
syre. Kun en tredjedel af vinen gennemgår den malolaktiske<br />
gæring. Denne og de følgende vine hører til serien ”I Classici”.<br />
Chardonnay får andengæring i træfade og er en frisk vin<br />
med kun 12,5% alkohol. Ligesom <strong>for</strong> nosiolas vedkommende<br />
er høstudbyttet pr. hektar <strong>for</strong> chardonnay ret højt.<br />
Palai er Pojer e Sandris meget roste müller thurgau. En<br />
12%-vin med god syre, som giver en frisk mund.<br />
Der er ikke tale om nogen speciel klone af müller thurgau,<br />
siger Mario Pojer.<br />
- Vinen er god, <strong>for</strong>di druerne vokser på marker i op til 750<br />
meters højde. Tyskerne har jo ikke <strong>for</strong> gode erfaringer med<br />
vinen, så de siger normalt nej til den – indtil de har smagt et<br />
glas.<br />
Fra serien ”Val di Cembra” smager vi Besler Blank, som i<br />
princippet er komponeret af pinot bianco, riesling, sauvignon<br />
blanc, incrocio manzoni og kerner.<br />
- Det er min vin, siger Mario Pojer, og vinen er da også<br />
rentsmagende, syrefrisk og meget drikkelig. 13,5% alkohol.<br />
Mario betror os, <strong>at</strong> han har fjernet sauvignon blanc fra<br />
blandingen <strong>for</strong> <strong>at</strong> få mere riesling-karakter. Den fremmes<br />
også af incrocio manzoni og kerner, som begge er krydsninger<br />
med riesling.<br />
stor pinot noir<br />
2010 Pinot Nero I Classici er en let (12,5%), gl<strong>at</strong> og nem vin<br />
med klar pinot-karakter.<br />
2006 Pinot Noir Rodel Pianezzi Riserva kommer fra mere<br />
end 25 år gamle planter. Også den holder beskedne 12,5% alkohol,<br />
men det går ikke ud over hverken krop eller frugtkoncentr<strong>at</strong>ionen.<br />
Det er en meget holdbar vin, som sagtens kan<br />
m<strong>at</strong>che mange bourgogner.<br />
En anden rød riserva-vin er Rosso Faye, som er sammens<strong>at</strong><br />
af 50% cabernet sauvignon og 50% cabernet franc-merlot-lagrein.<br />
Vinen er mørk og saftig og ærlig talt lidt tja-agtig,<br />
men har ikke desto mindre fået Gambero Rosso og andre<br />
vinbibler helt op på tæerne.<br />
Der er ikke tid til <strong>at</strong> smage den lange række destill<strong>at</strong>er,<br />
men tilhængere af grappa kan eksempelvis vælge mellem<br />
müller thurgau, chardonnay, nosiola, gewürztraminer, sauvignon<br />
blanc, pinot noir, Rosso Faye, Molini (en krydsning<br />
mellem schiava og rheinriesling), Essenzia (sød vin fremstillet<br />
af fem hvide druesorter), Besler Blank og Besler Ross<br />
(rødvin fremstillet af pinot noir, zweigelt, blaufränkisch, negrara<br />
trentina og gropello).<br />
Akvavit-produktionen omf<strong>at</strong>ter destill<strong>at</strong>er på abrikos,<br />
poire williams, kirsebær, blommer, kvæder, ribs, hyldebær,<br />
hindbær, brombær plus endnu flere med svært gennemskuelige<br />
navne.<br />
Her finder du<br />
Danmarks bedste udvalg<br />
af Rhône-vine<br />
Pierre Usseglio (Châteauneuf-du-Pape)<br />
Clos Saint Jean (Châteauneuf-du-Pape)<br />
Domaine de Cristia (Châteauneuf-du-Pape)<br />
Men vi er også stærke i resten af vinens verden<br />
Domaine Fourrier (Gevrey-Chambertin)<br />
Dominique Laurent (Bourgogne)<br />
Poggio il Castellare (Brunello di Montalcino)<br />
Tilmeld dig vort nyhedsbrev på www.thewinecompany.dk<br />
og få tilbud, nyheder og invit<strong>at</strong>ioner som den første.<br />
- vin med sjæl<br />
thewinecompany@priv<strong>at</strong>e.dk / www.thewinecompany.dk
34 [arkivet]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [arkivet] 35<br />
Wunderberg!<br />
Tyske Underberg er en stor bitter i en lille flaske. Og den hemmelige opskrift opbevares hos fire præster i tilfælde af dødsfald i familien bag den<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
Nogle sværger til Gammel Dansk, andre<br />
til Jägermeister, Fernet Branca eller<br />
Dr. Nielsen. Min favorit hedder Underberg,<br />
og det beklager jeg sådan set, thi<br />
det er en dyr <strong>for</strong>kærlighed.<br />
Af samme grund er det ikke så tit,<br />
jeg åbner én af de små indpakkede<br />
flasker. Til gengæld er jeg helt galt på<br />
den, når jeg nyder de to centiliter før<br />
morgenmaden.<br />
- Underberg er en digestif, siger<br />
Emil Underberg og ser lettere <strong>for</strong>færdet<br />
på mig.<br />
- Den skal drikkes efter et måltid,<br />
ikke før.<br />
Nu har jeg ikke problemer med <strong>at</strong><br />
drikke Underberg både før og efter<br />
måltidet, men den slags skal man ikke<br />
diskutere med Underberg-imperiets<br />
overhoved. Jeg <strong>for</strong>står dog straks bedre,<br />
<strong>at</strong> der i ventetiden indtil Emil Underbergs<br />
ankomst bliver budt på saft<br />
og mineralvand og ikke en eneste af<br />
de Underberg’ere, som ellers nærmest<br />
vælter over hinanden på bordet <strong>for</strong>an<br />
mig.<br />
Renset vodka<br />
Jeg er kørt til Rheinberg i Ruhr-området<br />
nær grænsen til Holland <strong>for</strong> <strong>at</strong><br />
møde 57-årige Emil Underberg og få<br />
historien om den lille flaske med den<br />
gode virkning.<br />
Vi mødes en <strong>for</strong>årsdag over en frokost<br />
med masser af hvide asparges,<br />
skinke og hollandaise, og jeg ved udmærket,<br />
<strong>at</strong> det ikke nytter noget <strong>at</strong><br />
spørge til de 60 krydderier fra 43 lande,<br />
som er hemmeligheden bag Underberg.<br />
Den hemmelighed har familien hæget<br />
om, siden bitteren så dagens lys i 1846.<br />
Men hvad med den alkohol, som<br />
bruges til <strong>at</strong> trække aromastofferne ud<br />
af krydderierne?<br />
- Det er vodka, siger Emil Underberg.<br />
Den fremstilles i Berlin, hvor vi også har<br />
vores Underberg-produktion. Vi renser<br />
den dog lige et par ekstra gange, før<br />
krydderierne bliver tils<strong>at</strong>.<br />
en tillidssag<br />
Opskriften bag Underberg er overleveret<br />
mundtligt fra gener<strong>at</strong>ion til gener<strong>at</strong>ion. I<br />
dag er det Emil Underberg og hans kone<br />
samt d<strong>at</strong>teren Hubertine, der ligger inde<br />
med hemmeligheden. Intet er nedskrevet.<br />
- Min kone fører regnskabet over de<br />
krydderier, vi køber ind, så der er ingen<br />
uden<strong>for</strong>stående, som ad den vej kan<br />
kigge os over skuldrene, siger Emil Underberg.<br />
- Men da der jo kunne ske os tre noget<br />
– en ulykke under en familiekomsammen,<br />
hvad ved jeg – så har vi betroet fire<br />
k<strong>at</strong>olske munke og præster opskriften<br />
som en garanti imod, <strong>at</strong> den går tabt. De<br />
kommer fra <strong>for</strong>skellige ordener og klostre,<br />
men har det til fælles, <strong>at</strong> de ikke må<br />
eje jordisk gods. Så fristes de ikke til <strong>at</strong><br />
sælge deres viden.<br />
Fælles <strong>for</strong> de fire reserveblandere er<br />
også, <strong>at</strong> de er ærkekonserv<strong>at</strong>ive. De skal<br />
desuden sværge, <strong>at</strong> de aldrig vil gifte<br />
sig, og <strong>at</strong> de behandler krydderi-hemmeligheden<br />
ligesom et skriftemål. Med<br />
tiden bliver de fromme mænd næsten<br />
som medlemmer af familien Underberg.<br />
Emil Underberg har kendt den ældste af<br />
dem i 50 år.<br />
Et par gange om året deltager disse<br />
Herrens – og Underbergs – udvalgte i<br />
den hemmelige blanding af krydderierne.<br />
De skulle jo nødigt glemme noget.<br />
Til gengæld betænker Emil Underberg<br />
deres ordener med vin, cognac, Underberg<br />
og andre rare sager.<br />
- Det er meget populært, og munkene<br />
ved skam nok, hvad de kan lide. De siger<br />
til, hvis jeg glemmer noget, siger han.<br />
Plagi<strong>at</strong>er<br />
Firmaets grundlægger er Hubert Underberg.<br />
Han havde lært bittertypen<br />
”boonekamp” <strong>at</strong> kende under et ophold<br />
i Antwerpen.<br />
Den var baseret på genever, og det<br />
brød han sig ikke om, så hjemme i Rheinberg<br />
blandede han sig frem til en bitter<br />
efter sin egen smag og etablerede i<br />
1846 firmaet Boonekamp Maag-Bitter.<br />
Succes’en var straks hjemme, men<br />
Hubert Underberg måtte næsten fra begyndelsen<br />
slås mod en bølge af efterligninger.<br />
Andre bitter-fabrikanter <strong>for</strong>søgte<br />
simpelt hen <strong>at</strong> slå pl<strong>at</strong> på Underbergnavnet.<br />
Hubert signerede sine etiketter<br />
”H. Underberg-Albrecht”, og så skrev<br />
konkurrenterne f.eks. ”H. Underberg<br />
Alberth” på deres etiketter <strong>for</strong>uden<br />
n<strong>at</strong>urligvis boonekamp-navnet, som<br />
blot betegnede bittertypen.<br />
Denne unfair konkurrence affødte<br />
en stribe retssager.<br />
De <strong>for</strong>ts<strong>at</strong>te, efter <strong>at</strong> sønnen Hubert<br />
II havde overtaget kommandoen, og<br />
da en kejserlig domstol i 1896 havde<br />
afvist, <strong>at</strong> Underbergs ”Boonekamp of<br />
Maag-Bitter” kunne nyde nogen <strong>for</strong>m<br />
Emil Underberg:<br />
- Ingen uden<strong>for</strong>stående kan kigge os over skuldrene.<br />
<strong>for</strong> beskyttelse, blev Underberg-navnet<br />
nu det dominerende på etiketten.<br />
Der var dog stadig et problem, som<br />
skulle løses: Underberg blev solgt i d<strong>at</strong>idens<br />
gængse flaskestørrelser, og det<br />
var en fristelse <strong>for</strong> svage sjæle blandt<br />
<strong>for</strong> eksempel restaur<strong>at</strong>ører. Når de<br />
havde solgt indholdet af en flaske Underberg,<br />
fyldte de den op med et andet<br />
– og selvfølgelig billigere – bittermærke.<br />
Produktionen af Underberg lå under<br />
Anden Verdenskrig – ligesom under<br />
Første Verdenskrig – stille af mangel<br />
på krydderier. ”Kvaliteten af Underberg<br />
er så høj, <strong>at</strong> den er værd <strong>at</strong> vente<br />
på”, lød det fra hovedkvarteret i Rheinberg.<br />
Først i 1949 var der igen liv i tappehallen,<br />
men nu kom der kun én flaskestørrelse<br />
ud på markedet. Emil Underberg<br />
– den nuværende ejers far – havde<br />
benyttet ventetiden til <strong>at</strong> træffe den geniale<br />
beslutning om kun <strong>at</strong> tappe Underberg<br />
på to centiliters flasker.<br />
Hermed slog han to fluer med ét<br />
smæk. Der kunne ikke svindles længere,<br />
<strong>for</strong> hvem kan vel fylde en tom<br />
Underberg-flaske? Og den karduspapir-<br />
indpakkede lille flaske var let genkendelig<br />
og umulig <strong>at</strong> <strong>for</strong>veksle med noget<br />
andet tilsvarende produkt.<br />
I begyndelsen <strong>for</strong>søgte restaurantverdenen<br />
<strong>at</strong> boykotte Underberg, men<br />
den gik selvfølgelig ikke.<br />
begrænset til brasilien<br />
I dag er problemet med plagi<strong>at</strong>er begrænset<br />
til det brasilianske marked,<br />
hvor et familiemedlem producerer en<br />
billig, sødlig sag og ikke er tilbøjelig til<br />
<strong>at</strong> lade sig overtage af Emil Underberg.<br />
Når den egentlige produktion af Underberg<br />
finder sted i Berlin, skyldes det<br />
den kolde krig. Vesttyske virksomheder<br />
fik støtte til <strong>at</strong> etablere sig i det isolerede<br />
Berlin, så <strong>her</strong> lagres og tappes Underberg,<br />
mens blandingen af krydderierne<br />
stadig finder sted i Rheinberg.<br />
Rheinberg ligger ikke så langt fra<br />
byen Xanten og er dermed spundet ind<br />
i den mytologi, som Richard Wagner<br />
øser af i sine operaer om Siegfried,<br />
Brunhilde og Rhinguldet.<br />
Xanten blev som så mange andre<br />
tyske byer slemt beskadiget under sidste<br />
krig, men den store domkirke er<br />
genopført og til dels <strong>for</strong>synet med<br />
Fjerde og femte gener<strong>at</strong>ion, Emil Underberg og Hubertine Underberg-Ruder, deltog begge i<br />
sommerens jubilumsarrangement i Tivoli. Her sammen med Valora Trades Jens Helmbæk.<br />
Sådan er Underberg<br />
blevet markedsført<br />
i snart mange år.<br />
nye mosaikrudet i flotte stærke farver<br />
bekostet af Emil Underberg.<br />
Foruden kulturelle interesser har<br />
Emil Underberg en passion <strong>for</strong> det<br />
menneskelige velbefindende. Han kan<br />
<strong>for</strong>tælle, hvordan han under en tur til<br />
Kina som den eneste i en gruppe slap<br />
<strong>for</strong> følgerne af fremmed mad og dårlig<br />
hygiejne – ganske enkelt <strong>for</strong>di han<br />
tog sin Underberg morgen, middag og<br />
aften.<br />
Og som det nyeste kan han <strong>for</strong>tælle,<br />
<strong>at</strong> en Underberg bekæmper de frie radikaler<br />
bedre end de fleste urteekstrakter<br />
fra apoteket.<br />
Det undrer selvfølgelig ikke os med<br />
hang til de små flasker. Når det smager<br />
så godt, kan det kun være sundt.<br />
Artiklen blev første gang trykt lørdag<br />
den 15. januar 2000 i Fyens Stiftstidende.<br />
I juni blev 150 års eksport af Underberg<br />
til Danmark fejret ved et arrangement<br />
i Tivoli med deltagelse af Emil<br />
Underberg og hans d<strong>at</strong>ter Hubertine<br />
Underberg-Ruder. Det er Valora Trade<br />
Beverages, som repræsenterer Underberg<br />
i Danmark.<br />
En gammel Opel kastede<br />
glans over Tivoli-arrangementet.
36 [arkivet]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [arkivet] 37<br />
kongerige uden kirke<br />
På Isole e Olena i Toscana<br />
Af JØRGEN ALDRICH<br />
Festina lente, skynd dig langsomt,<br />
hørte til min første l<strong>at</strong>inlærdom. Den<br />
har jeg brug <strong>for</strong> <strong>her</strong> i Toscanas Chianti<br />
Classico-distrikt mellem Firenze og Siena.<br />
Hurtigt – det er <strong>at</strong> nå et halvt hundrede<br />
kilometer frem på en timestid.<br />
Målet er F<strong>at</strong>torie di Isole e Olena,<br />
midlet en lille lejet Ford Fiesta. Den<br />
kommer på en skrap prøve, efterhånden<br />
som vejene bliver smallere og smallere.<br />
Asfalten er <strong>for</strong> længst sluppet op, og<br />
gentagne skybrud har gjort hullerne i<br />
grusvejen til <strong>for</strong>ræderiske småsøer.<br />
Hoppe-op syg<br />
To hunde modtager mig, da jeg omsider<br />
svinger op <strong>for</strong>an den over 200 år<br />
gamle gård, hvor jeg har aftalt et møde<br />
med Paolo De Marchi. De ligner et par<br />
golden retrievere i overstørrelse. Den<br />
ene er halvgammel og gør <strong>for</strong> en ordens<br />
skyld ad den fremmede. Den anden er<br />
hvalp og bide- og hoppe-op syg. Man<br />
skal aldrig tage det pæne tøj på til vinbesøg.<br />
Paolo De Marchi i dag – stadig en højt respekterer vinproducent.<br />
- Den gamle hedder Napa og den unge<br />
Syrah, oplyser Paolo De Marchi, der er<br />
blevet hidkaldt af sin syvårige søn. Han<br />
er i trediverne og ser ikke ældre ud. Sin<br />
ungdom til trods har han intern<strong>at</strong>ionalt ry<br />
som en af Toscanas fine vinbønder.<br />
Det er ikke tilfældigt, <strong>at</strong> hundene har<br />
vinøse navne. Paolo har tilbragt et halvt<br />
år i Cali<strong>for</strong>nien som led i sin vinuddannelse.<br />
De grundlæggende ønologiske kundskaber<br />
har han fra universitetet i Torino,<br />
<strong>for</strong> hans familie stammer fra de kanter.<br />
Bedstefaderens vingård, Villa Sperino,<br />
ligger nær G<strong>at</strong>tinara, en kendt piemontesisk<br />
vinlokalitet.<br />
Frugtbart<br />
De Marchi-familien erhvervede gården<br />
Isole og landsbyen Olena i halvtredserne<br />
og slog jorderne sammen. Vi kigger ud<br />
over det lille kongerige, og Paolo <strong>for</strong>tæller,<br />
<strong>at</strong> der er vidnesbyrd om Olena helt<br />
tilbage fra 1100-tallet. Dengang vrimlede<br />
området med småbyer. Af <strong>for</strong>svarsmæssige<br />
grunde blev de placeret højt, og af hen-<br />
syn til fødevare<strong>for</strong>syningen lå de i frugtbare<br />
omgivelser.<br />
I dag affolkes landsbyerne. Paolo De<br />
Marchi ejer hele Olena bortset fra kirken<br />
og et par af husene, og fremtiden <strong>for</strong> det<br />
lille samfund ligger nok i den voksende<br />
agroturisme.<br />
Vi opgiver <strong>at</strong> trods de tropiske regnskyl<br />
og tage over dalen til Olena. I stedet<br />
koncentrerer vi os om en inspektion<br />
af Isole. Det er også <strong>her</strong>, vinen bliver til.<br />
Den vin, som har gjort Paolo De Marchi<br />
kendt.<br />
eksperimenter<br />
I kældrene, som er gamle og upraktiske,<br />
ligger træfade i vekslende størrelser. Paolo<br />
eksperimenterer til stadighed og har<br />
fundet ud af, <strong>at</strong> vejen frem <strong>for</strong> ham ikke<br />
ligger i <strong>at</strong> følge barrique-vejen. Mens alle<br />
andre anskaffer egetræsfade i Bordeauxstørrelse<br />
– 225 liter – vil Paolo De Marchi<br />
koncentrere sig om fade på 500 liter. Det<br />
er ikke træ, hans vine skal smage af.<br />
Der bliver i det hele taget eksperimenteret<br />
på Isole. Det samlede jordtilliggende<br />
er på 290 hektarer, men kun 33 er tilplantet<br />
med vinstokke. Resten er skov, tilplantet<br />
med oliventræer eller ligger brak.<br />
For øjeblikket er Paolo De Marchi i<br />
færd med <strong>at</strong> hive de vinstokke op, som<br />
blev plantet i slutningen af tresserne og<br />
begyndelsen af halvfjerdserne. Ikke nok<br />
med <strong>at</strong> chianti i dag skal indeholde ret<br />
megen most fra hvide druer. Den grundlæggende<br />
drue, sangiovese, skal også<br />
være af den rette familie. Sangiovese findes<br />
i et utal af kloner. For unge, veluddannede<br />
vinfolk som Paolo er det krystalklart,<br />
<strong>at</strong> den bedste vin kommer fra<br />
marker, hvor drue og jordbund passer<br />
sammen.<br />
Haglstorm<br />
Der<strong>for</strong> studerer han også jordbunds<strong>for</strong>holdene<br />
på sin ejendom.Sådan no-<br />
get som <strong>at</strong> begrænse produktionen og<br />
<strong>for</strong>etage en udvælgelse af vinene er <strong>for</strong><br />
længst indført.<br />
- I sommeren 1982 gik en haglstorm<br />
hen over stedet <strong>her</strong>, mindes han. Masser<br />
af druer gik til på den konto, men<br />
vi opdagede efter høsten, <strong>at</strong> vores vin<br />
var så god som aldrig før. Så nu skærer<br />
vi selv ned på produktionen. Vi høster<br />
ikke mere end 45 hektoliter pr. hektar,<br />
og den del af høsten, som ikke lever op<br />
til vores kvalitetskrav, sælger vi videre<br />
som bordvin.<br />
Paolo De Marchi er tilhænger af indførelsen<br />
af et cru-system. I dag er chianti<br />
en jungle. Man skal nærmest være<br />
ekspert <strong>for</strong> <strong>at</strong> vide, hvad der er godt, og<br />
hvad der er skidt. En <strong>for</strong>m <strong>for</strong> klassificering<br />
af chianti-zonerne og de enkelte<br />
vingårde ville være en stor hjælp.<br />
Paolo De Marchi er blevet 23 år ældre<br />
siden mit besøg i 1988. Jeg har mødt<br />
ham et par gange siden i Firenze under<br />
den årlige primeur-smagning af Chianti<br />
Classico, og trods den berømmelse,<br />
han har opnået, er han stadig en venlig<br />
og ligetil fyr med en intens interesse i<br />
sine vine.<br />
Selv om Paolo De Marchi dyrker<br />
både cabernet sauvignon, syrah og<br />
chardonnay, har han holdt stien ren<br />
mht. sin chianti. En overgang tilføjede<br />
han syrah <strong>for</strong> <strong>at</strong> opnå en bedre farve til<br />
vinen, men det gik op <strong>for</strong> ham, <strong>at</strong> løsningen<br />
var <strong>at</strong> finde frem til de bedste<br />
sangiovese-kloner og hverken bruge<br />
cabernet eller syrah.<br />
Med navnet F<strong>at</strong>toria Isole e Olena<br />
på etiketterne får man der<strong>for</strong> i dag<br />
sangiovese-vin, som skal reflektere To-<br />
Det sidder vi og bliver enige om.<br />
Hvorpå vi ,llige så hurtigt bliver enige<br />
om, <strong>at</strong> eftersom det <strong>her</strong> er Italien, bliver<br />
vores tanker nok ikke ført ud i livet.<br />
tilfredsstillende<br />
I stedet smager vi på et par vine.<br />
Først den normale chianti. Årgangen<br />
er 1985. Det er en meget tilfredsstillende<br />
vin. Frisk uden <strong>at</strong> være oversyrlig,<br />
god druesmag. Paolo De Marchi lagrer<br />
en tredjedel af vinen på små kastanjefade,<br />
en tredjedel på egetræsfade og en<br />
tredjedel på ståltank. Bagefter får vinen<br />
et år på flaske.<br />
Næste vin er riserva-udgaven årgang<br />
1983. Den er flot, har kulør og en<br />
smidig krop. Det er en vin med mindst<br />
fem-seks års holdbarhed.<br />
Paolo de marchi i dag<br />
scana, mens navnet Collezione de Marchi<br />
bruges til de intern<strong>at</strong>ionale druer<br />
syrah, cabernet sauvignon og chardonnay.<br />
Philipson Wine <strong>for</strong>handler Paolo De<br />
Marchis vine, p.t. 2008 Chianti Classico<br />
og 2007 Cepparello samt 2009 Collezione<br />
Chardonnay.<br />
Paolos chardonnay er ikke af den<br />
smørfede slags, men frisk og sprød<br />
med blot en anelse præg af fadgæringen<br />
og -lagringen.<br />
Chianti Classico er en rigtig charmør<br />
til den sødmefyldte og lidt <strong>for</strong> alkoholrige<br />
(14,5%) side. Cepparello, der<br />
er en IGT-vin, holder samme alkoholprocent,<br />
men bærer den bedre. Magtfuld,<br />
sødmefuld og med sangioveses<br />
karakteristiske tørre afslutning. En supertoscaner<br />
til blødende bøffer.<br />
Tredje og sidste vin er hjertebarnet:<br />
1983 Borro Cepparello.<br />
- Det <strong>her</strong> er min chianti, siger Paolo<br />
med eftertryk.<br />
Vinen er kun fremstillet af sangiovese-druer,<br />
lagret et år på barriques og et<br />
år på flaske.<br />
- Det er den type vin, jeg vil stå <strong>for</strong>,<br />
siger han.<br />
Det er i orden med mig. Jeg kan godt<br />
lide vinens van iljenæse og struttende,<br />
garvesyrefyldte krop. Men prisen er<br />
også høj. Dobbelt så dyr som den charmerende<br />
”almindelige” chianti. Den<br />
type vin, som <strong>for</strong>håbentlig aldrig <strong>for</strong>svinder<br />
i et hav af nye eksperimentalvine.<br />
Artiklen blev første gang trykt 28. februar<br />
1988 i Fyens Stiftstidende.<br />
også i Piemonte<br />
I Lessona nordpå i Piemonte har Paolo De<br />
Marchis søn Luca kastet sig ud i fremstilling<br />
af et par vældigt interessante rødvine.<br />
Sammen med sin far indledte han projekt<br />
Sperino i 1999, frembragte de første vine<br />
i 2004 og bragte dem på markedet i 2006.<br />
2007 Proprieta Sperino Uvaggio er<br />
blandet af nebbiolo, vespolina og cro<strong>at</strong>ina,<br />
og result<strong>at</strong>et er en blød, saftig og harmonisk<br />
vin med lige den rigtige <strong>for</strong>deling<br />
mellem syre og sødme. Og tilpas 13,5%<br />
alkohol.<br />
2007 Proprieta Sperino in Lessona er<br />
ren nebbiolo. Stilen er mere poleret og<br />
sødmefuld og uden de sydligere berømtheders<br />
til tider barske tanniner. Det er<br />
en meget charmerende vin, som virker<br />
næsten aristokr<strong>at</strong>isk sammenlignet med<br />
mange baroloer. 13,5% alkohol.
38 [vinøst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [vinøst] 39<br />
Concours mondial<br />
I 18 år har Concours Mondial de Bruxelles<br />
samlet smagere fra hele verden<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> vurdere et voksende antal vine<br />
– og spiritus - inden <strong>for</strong> alle genrer.<br />
Det <strong>for</strong>egår over fire dage i <strong>for</strong>skellige<br />
lande. I år Luxembourg, næste år<br />
Portugal.<br />
SOMMELIER deltog i den 18. udgave<br />
i Luxembourg sammen med de<br />
omkring 250 øvrige tilkaldte vinfolk<br />
– både skribenter, producenter, sommelierer<br />
og importører. Man deles<br />
op i juryer med hver fem deltagere<br />
og blindsmager sig igennem en lang<br />
række vine. Formålet er <strong>at</strong> være nogenlunde<br />
enige om en pointgivning,<br />
som udløser enten medaljer eller ingen<br />
medaljer.<br />
Først efter endt smagning åbenbares<br />
identiteten på vinene og dermed<br />
13 er nu Jan Hurtigkarls lykketal.<br />
I maj blev han årets modtager af<br />
Champagneprisen, som dermed er<br />
uddelt 13 gange med andre gastronomiske<br />
personligheder som bl.a. Michel<br />
Michaud, Jean-Louis Lieffroy,<br />
Erwin Lauterbach og Bo Jacobsen i<br />
modtagerfeltet.<br />
Prisen, der består af en check på<br />
50.000 kr., uddeles af De Venoge,<br />
Deutz, Pol Roger og Pommery via en<br />
komité bestående af Helle Brønnum<br />
Carlsen, Henrik Oldenburg og Claus<br />
Tingstrøm.<br />
Prisoverrækkelsen <strong>for</strong>egik selvfølgelig<br />
på Mielcke & Hurtigkarl i Haveselskabets<br />
Have, Frederiksberg, hvor<br />
en stor skare gr<strong>at</strong>ulanter nød godt af<br />
champagne, hyldesttaler og lækkerier<br />
fra køkkenet.<br />
til tider overraskelser. Såsom en serie<br />
mousserende vine vurderet til <strong>at</strong> være<br />
interesseløse sydfranske produkter,<br />
men som viste sig <strong>at</strong> være champagner.<br />
Eller rigtigt gode hvidvine, som<br />
viste sig <strong>at</strong> være tyrkiske, og gode<br />
rødvine, som kom fra Bulgarien.<br />
I den <strong>for</strong>stand kan Concours Mondial<br />
i visse henseender være en øjenåbner.<br />
Men generelt er det selvfølgelig<br />
med denne som med andre<br />
lignende fænomener, <strong>at</strong> vindervinene<br />
jo blot er de bedste af de vine, som<br />
producenterne selv har sendt ind og<br />
betalt <strong>for</strong> <strong>at</strong> få med i konkurrencen.<br />
Der er stadig masser af producenter<br />
af topvine, som ikke drømmer om <strong>at</strong><br />
stille op til den slags. J.A.<br />
Jan Hurtigkarl hædret<br />
Henrik Oldenburg, Helle Brønnum Carlsen og prismodtager Jan Hurtigkarl<br />
lytter til Claus Tingstrøms hyldesttale. Foto: Keld Johnsen.<br />
Jury med dansk deltagelse. De to danske deltagere<br />
sad i hver sin jury.<br />
Problemet ved blindsmagning<br />
For en halv snes år siden vakte det en<br />
vis opsigt, <strong>at</strong> <strong>for</strong>søg med en gruppe<br />
vinstuderendes evne til <strong>at</strong> identificere<br />
hhv. hvid- og rødvine hang sammen<br />
med den farve, væsken i deres glas<br />
havde. Da de fik udleveret to glas<br />
indeholdende nøjagtig samme vin,<br />
nemlig hvidvin, men den ene hvidvin<br />
var farvet rød med et lugt- og smagsfrit<br />
farvestof, beskrev studenterne<br />
den, som om den var en rødvin.<br />
Forsøgene dengang i Bordeaux og<br />
New Zealand er udgangspunktet <strong>for</strong><br />
en ny bog, The Aesthetics of Wine,<br />
som udkommer næste år. Én af <strong>for</strong>f<strong>at</strong>terne,<br />
Ole Martin Skilleås, har i norske<br />
Vin<strong>for</strong>um skrevet en artikel, som<br />
refererer yderligere eksperimenter i<br />
samme genre.<br />
40 studerende skulle afgøre, om<br />
to rødvine og to hvidvine farvet røde<br />
var hhv. rød- og hvidvine. Vinene var<br />
to slags rød bourgogne og to slags<br />
hvid bourgogne. 37 ud af de 40 deltagere<br />
havde korrekte svar.<br />
Næste <strong>for</strong>søg gik ud på <strong>at</strong> <strong>for</strong>anstalte<br />
en ægte blindsmagning. 20 studenter<br />
fik bind <strong>for</strong> øjnene og skulle<br />
identificere en vin som enten hvid eller<br />
rød. Det var igen bourgognerne,<br />
der holdt <strong>for</strong>. 17 af de 20 svarede korrekt.<br />
Konklusionen måtte være, skriver<br />
Ole Martin Skilleås, ”<strong>at</strong> selv om farven<br />
enten er manipuleret eller ukendt,<br />
så <strong>for</strong>mår selv moder<strong>at</strong> vininteresserede<br />
akademikere <strong>at</strong> afgøre, om man<br />
har med en rødvin eller en hvidvin <strong>at</strong><br />
gøre.”<br />
Pointen i det hele er imidlertid,<br />
<strong>at</strong> ”<strong>for</strong>ventninger og hensigten med<br />
smagningen er med til <strong>at</strong> styre det,<br />
som der lægges mærke til i en vin.<br />
Det er kun, hvis man med overlæg<br />
narres som i Bordeaux-eksperimentet,<br />
<strong>at</strong> det ofte går helt galt. Når selv<br />
moder<strong>at</strong> vininteresserede får korrekt<br />
in<strong>for</strong>m<strong>at</strong>ion, har de ingen problemer<br />
med <strong>at</strong> styre opmærksomheden mod<br />
de relevante egenskaber i vinen og<br />
kan styre uden om de tydelige signaler<br />
fra så åbenbare egenskaber som<br />
vinens farve.”<br />
SOMMELIER 3/2010 [vinøst] 35<br />
www.adri<strong>at</strong>vinimport.dk
40 [vinøst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [vinøst] 41<br />
næste skridt er en sommelier- uddannelse<br />
Camilla Jørgensen Kongsmar, 27, er<br />
souschef på Rådvad Kros restaurant,<br />
dvs. sted<strong>for</strong>træder <strong>for</strong> kroens ejerpar.<br />
Camilla er én af de elever, som Christian<br />
Beck, studievejleder på Hotel- og<br />
Restaurantskolen i Valby, har hjulpet<br />
på vej. Christian Beck har talt med Camilla<br />
om hendes hidtidige karriere og<br />
drømme om fremtiden:<br />
- Jeg begyndte som 17 årig på grund<strong>for</strong>løbet<br />
på Hotel- og Restaurantskolen<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> blive kok. Grund<strong>for</strong>løbet varede<br />
20 uger, hvoraf de tre blev afviklet på<br />
Lycée Hôtelier de la Rochelle i La Rochelle,<br />
en stor fransk turistby ved Atlanterhavet.<br />
Vi var de første elever på<br />
en ny intern<strong>at</strong>ional linje, hvor udlandsopholdet<br />
var oblig<strong>at</strong>orisk.<br />
- Hvad fik du ud af opholdet i Frankrig?<br />
- Det er altid lærerigt <strong>at</strong> sammenligne<br />
egne <strong>for</strong>hold med det, man møder<br />
i udlandet. Den danske erhvervsuddannelse<br />
kan absolut stå sig i sammenligning<br />
med den franske. Vi har mere<br />
praktik. Og undervisningen er mere<br />
tidssvarende og u<strong>for</strong>mel i Danmark. I<br />
Frankrig er der mere kæft, trit og retning,<br />
skoleuni<strong>for</strong>m er oblig<strong>at</strong>orisk, læreren<br />
har altid ret.<br />
Forundring over danskerne<br />
- Vi gjorde faktisk også indtryk på direktøren<br />
<strong>for</strong> skolen, Monsieur Michel<br />
Gaillot, som den dag i dag mindes vort<br />
ophold med glæde. Og også med nogen<br />
<strong>for</strong>undring over, <strong>at</strong> de danske elever<br />
kunne opnå et godt result<strong>at</strong> på trods af<br />
sprogbarriere og den meget synlige <strong>for</strong>skel<br />
i måden <strong>at</strong> modtage undervisning<br />
på mellem de franske og de danske elever.<br />
- Hvad gjorde du efter <strong>at</strong> have bestået<br />
grund<strong>for</strong>løbet i 2001?<br />
- Jeg blev kokkeelev på SAS Radisson<br />
Globetrotter i Kastrup, hvor jeg<br />
blev hele min læretid på 3½ år, indtil<br />
jeg blev udlært kok med mesterkrus i<br />
2005.<br />
- Hvad husker du bedst fra din læretid<br />
i kokkefaget?<br />
- Jeg lærte selvstændighed, nødvendigheden<br />
af samarbejde, og faktisk blev<br />
jeg voksen i processen.<br />
- Helt voksen blev jeg dog først, da<br />
jeg <strong>for</strong>ts<strong>at</strong>te i tjenerlære under ordningen<br />
om praktik i udlandet, som støttes<br />
økonomisk af Arbejdsgivernes Elevrefusion<br />
på Engøgård i Tjøme syd <strong>for</strong><br />
Oslo hos Randi Schmidt og Per Hallundbæk,<br />
som nu er direktører <strong>for</strong> Falsled<br />
Kro.<br />
Helt alene i verden<br />
- Når man som helt ung er i praktik i<br />
udlandet, skal man være <strong>for</strong>beredt på <strong>at</strong><br />
være helt alene i verden. Ensomheden<br />
er den største fjende i begyndelsen, indtil<br />
man har etableret et socialt netværk.<br />
Rent fagligt lærte jeg alt af Randi. Jeg<br />
vidste intet om tjenerfaget i <strong>for</strong>vejen.<br />
- Hver tredje søndag i vinterhalvåret<br />
brugte vi vores fritid på en vinskole<br />
med Randi Schmidt som lærer. Vi<br />
øvede os i blindsmagning, så vi ad den<br />
vej kunne opnå en <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> vinens<br />
verden.<br />
- I oktober 2007 deltog jeg i en konkurrence<br />
<strong>for</strong> elever på europæiske hotel-<br />
og turismeskoler i Venedig. Jeg<br />
vandt den individuelle konkurrence <strong>for</strong><br />
tjenerelever med 42 deltagere fra lige så<br />
mange <strong>for</strong>skellige skoler i Europa.<br />
- I januar 2008 var jeg på en tur med<br />
andre tjenerelever fra hele Danmark til<br />
Emilia Romagna i Italien, hvor vi var<br />
gæster hos den lokale <strong>for</strong>ening af vinbønder.<br />
Dagene gik med smagninger.<br />
Hårdt arbejde. Men nogen skal jo gøre<br />
det...<br />
et år i spanien<br />
- Jeg blev udlært tjener fra Engøgård i<br />
maj 2008, hvorefter jeg straks søgte et<br />
års praktikophold i Spanien betalt af<br />
den spanske st<strong>at</strong>. Kun 20 nyudlærte fra<br />
hele verden blev valgt, af dem kun én<br />
tjener. Og guess wh<strong>at</strong>. Det blev mig.<br />
- I august 2008 drog jeg til Madrid<br />
<strong>for</strong> <strong>at</strong> lære spansk på et intensivt kursus<br />
sammen med de 19 andre udvalgte,<br />
hvorefter vi i samlet flok drog Spanien<br />
rundt i tre uger <strong>for</strong> <strong>at</strong> besøge de bedste<br />
restauranter med henblik på <strong>at</strong> lære<br />
mest muligt om den spanske restaurantkultur.<br />
- De første seks måneder af min<br />
praktik <strong>for</strong>egik på den tostjernede restaurant<br />
Atrio i Caceres, http://www.<br />
restaurante<strong>at</strong>rio.com/, som er medlem<br />
af Relais & Châteaux, ligesom mit lærested<br />
i Norge, Engøgård.<br />
- Hvad oplevede du dér?<br />
- Kultur<strong>for</strong>skelle. Jeg måtte begynde<br />
helt <strong>for</strong>fra i min uddannelse. Spanierne<br />
laver alt på en anden måde end den, jeg<br />
havde lært. Mentaliteten og deres livsstil<br />
er helt anderledes, end jeg nogen<br />
sinde tidligere har oplevet.<br />
- Men var det ikke <strong>for</strong>målet med opholdet<br />
<strong>at</strong> opleve den <strong>for</strong>skel?<br />
- Jo. Men det kræver en høj grad af<br />
tilvænning. Og man lærer rigtigt meget.<br />
Det kræver, <strong>at</strong> man glemmer alt det,<br />
man hidtil har set som det rigtige. Og<br />
det er en hård proces.<br />
- Den ensomhed, jeg havde oplevet<br />
i Norge, vendte tilbage, bare 100 gange<br />
stærkere. Man var omgivet af folk, man<br />
ikke kunne <strong>for</strong>stå, hverken på den ene<br />
eller anden måde. Ingen kunne engelsk.<br />
Og deres livsstil var totalt anderledes<br />
end noget, jeg tidligere havde set.<br />
assistent <strong>for</strong> sommelieren<br />
- De sidste seks måneder var jeg på<br />
Adolfo i Toledo http://www.adol<strong>for</strong>estaurante.com/<br />
De laver deres egen vin og har deres<br />
egen vingård. Jeg serverede ikke mad,<br />
men fungerede som sommelierens assistent,<br />
det mest spændende jeg rent fagligt<br />
nogen sinde har oplevet.<br />
- Adolfo har en vinkælder fra<br />
1200-tallet, et tidligere jødisk hjem,<br />
hvor de opbevarer ca. 45.000 flasker<br />
vin. En vigtig del af mit arbejde bestod<br />
i <strong>at</strong> smage mindst 10 nye vine pr. dag.<br />
På den måde blev jeg rigtig god til <strong>at</strong><br />
lugte og smage. Heldigvis smager jeg<br />
ret godt.<br />
- Konklusionen på et års ophold i<br />
Spanien er, <strong>at</strong> jeg lærte <strong>at</strong> tage det bedste<br />
fra min danske verden og det bedste<br />
fra min nye spanske verden og bruge<br />
det i mit professionelle liv.<br />
Vikar i køkken og restaurant<br />
- Efter hjemkomsten fra Spanien regnede<br />
jeg med en måneds ferie, inden<br />
jeg skulle i gang med nye ud<strong>for</strong>dringer.<br />
Men dér gjorde jeg regning uden<br />
vært, idet jeg straks blev kontaktet af<br />
Hotel- og Restaurantskolen, som havde<br />
akut brug <strong>for</strong> en vikar til undervisning i<br />
både køkken og restaurant. Den hoppede<br />
jeg på, og fra oktober 2009 til april<br />
2010 <strong>for</strong>søgte jeg <strong>at</strong> videregive al min<br />
nye lærdom til de unge håbefulde kokke-<br />
og tjenerelever. Derefter blev jeg<br />
tjener på Rådvad Kro med min første<br />
rigtige løn nogen sinde.<br />
- Har du i hele dette lange <strong>for</strong>løb <strong>for</strong>trudt<br />
nogle af dine valg?<br />
- Man skal opgive en masse af de goder,<br />
unge mennesker er vant til, såsom<br />
fritid med venner og familie, sine hobbies,<br />
byture, kærester, alt det, der <strong>for</strong>søder<br />
livet. Til gengæld får man så mange<br />
uventede ting igen.<br />
Det spændende uvisse<br />
- Hvordan skal vi overbevise de unge<br />
mennesker om, <strong>at</strong> det kan betale sig <strong>at</strong><br />
investere så meget i en uvis fremtid?<br />
Hvordan skal vi øge tilgangen til tjenerfaget?<br />
- Det uvisse er altid spændende og<br />
tiltrækkende. Man får en spændende<br />
hverdag med mange ud<strong>for</strong>dringer.<br />
- For <strong>at</strong> begynde en erhvervsuddannelse<br />
behøver man ikke mere end en<br />
afsluttet folkeskole. Og man kan blive<br />
chef <strong>for</strong> store virksomheder, hvis man<br />
er tilstrækkelig dygtig. Det er en learning<br />
by doing proces.<br />
- Hvad er dine fremtidsplaner? Hvad<br />
skal du være når du bliver stor?<br />
- Man skal nøjes med <strong>at</strong> gøre det,<br />
man kan lide. Ellers har man ikke hjertet<br />
med. Det er lysten, der driver værket.<br />
Jeg har altid haft mine drømme, og<br />
de fleste er blevet indfriet. Næste skridt<br />
er en uddannelse som sommelier.<br />
Camilla Jørgensen Kongsmar er tjeneruddannet og drømmer nu om <strong>at</strong> tage sommelier-uddannelsen.
42 [vinøst]<br />
den holder sig<br />
Tore Scheels grundbog fra 2008, Vinbogen<br />
- En verden af vin, er blevet gået<br />
igennem med tættekam og udgivet med<br />
bl.a. nye kort og andre illustr<strong>at</strong>ioner.<br />
Bogen, som er tjenerskolernes lærebog<br />
om vin, fik ved sin fremkomst<br />
pæne ord med på vejen <strong>her</strong> i bladet. Det<br />
hed bl.a., <strong>at</strong> ”Vinbogen er et glimrende<br />
redskab <strong>for</strong> de kommende vintjenere.<br />
De får kort og kontant besked om den<br />
dansk vinrejse<br />
Dyrehøj Vingaard på Røsnæs kaster<br />
sig nu ud i vinrejsebranchen. 21. og 22.<br />
oktober kan man opleve druehøsten<br />
og processen i vineriet. De to arrangementer<br />
bliver lavet i samarbejde med<br />
nærliggende Kalundborgs femstjernede<br />
vandrehjem, og omf<strong>at</strong>ter blandt andet<br />
rundvisning i vinmarken og vineri samt<br />
minikursus i beskæring og produktion<br />
af vin, før deltagerne selv skal i marken<br />
og høste druer.<br />
I begyndelsen af september afvikledes<br />
”Food and S<strong>her</strong>ry Pairing Contest”, og<br />
det blev på ny Silkeborg Tekniske Skole,<br />
som løb af med sejren. EUC Vest,<br />
Esbjerg og Food College, Aalborg vandt<br />
hhv. anden- og tredjepræmien.<br />
mangfoldige vinverden, så de har et<br />
grundlag <strong>for</strong> videregående studier – teoretisk<br />
og praktisk.” Det er en karakteristik,<br />
som stadig holder.<br />
Blandt indvendingerne i omtalen<br />
dengang var det massive fravær af billedtekster,<br />
og den mangel er der desværre<br />
ikke rådet bod på. Tilrettelæggerne<br />
synes <strong>for</strong>mentlig, <strong>at</strong> illustr<strong>at</strong>ionerne<br />
er så tæt <strong>for</strong>bundet med den omgivende<br />
- I arrangementerne <strong>for</strong>søger vi <strong>at</strong><br />
komme en god bid rundt om det <strong>at</strong> lave<br />
vin i Danmark. Og <strong>for</strong> <strong>at</strong> understrege, <strong>at</strong><br />
vi kvalitetsmæssigt er på højde med de<br />
traditionelle vinlande, har vi til fyraften<br />
vinsmagning i gårdbutikken med <strong>for</strong>edrag<br />
af vores ønolog om, hvordan vind<br />
og vejr påvirker druerne, og hvad det<br />
gør ved druens og der<strong>for</strong> vinens kvalitet,<br />
<strong>for</strong>tæller Tom Christensen.<br />
Cayx flytter igen<br />
Prins Henriks Cahors-slot, Château<br />
de Cayx, har endnu en gang fået ny<br />
dansk <strong>for</strong>handler af dets vine. I tidernes<br />
morgen lå de hos Heering-gruppen,<br />
siden har både AMKA, Kjær &<br />
Sommerfeldt og Chris-Wine <strong>for</strong>søgt<br />
sig. Nu er det H.J. Hansen Vin, som<br />
tager over.<br />
Sideløbende med denne rundtur på<br />
det danske marked har vinene udviklet<br />
sig fra <strong>at</strong> være kooper<strong>at</strong>iv-producerede<br />
til <strong>at</strong> komme fra egne kældre og med<br />
Silkeborg vandt igen<br />
Kokkeelev Mikkel Muldvad og tjenerelev<br />
Samia Lindskov Hansen vandt<br />
med otte serveringer, fem salte og tre<br />
søde. Tjenerelev Mike Stage fra EUC-<br />
Vest, Esbjerg, kreerede den bedste s<strong>her</strong>rycocktail.<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
tekst, <strong>at</strong> en særskilt billedtekst ikke er<br />
nødvendig, men de tager fejl. Vinbogen<br />
er både en <strong>læse</strong>- og bladrebog, og al erfaring<br />
viser, <strong>at</strong> det er billederne, <strong>læse</strong>ren<br />
først og fremmest kigger på.<br />
Gør nu noget ved det i tredje udgave!<br />
J.A.<br />
Tore Scheel: Vinbogen – En verden<br />
af vin. 355 sider, 225 kr. Erhvervsskolernes<br />
Forlag.<br />
Arrangementet afsluttes med en toretters<br />
menu tilberedt af lokale råvarer<br />
og tilhørende vine fra Dyrehøj Vingaard.<br />
Der står i dag 19.000 vinstokke på<br />
Dyrehøj Vingaards 5,5 hektarer marker.<br />
Stefan Laible, tysk ønolog, står <strong>for</strong> vinproduktionen.<br />
Tilmelding til vinrejsen direkte til<br />
Dyrehøj Vingaard.<br />
en dygtig winemaker til <strong>at</strong> styre <strong>for</strong>etagendet.<br />
H.J. Hansen Vin plejer ikke <strong>at</strong> <strong>for</strong>etage<br />
skæve valg, når sortimentet udvides,<br />
så måske har Château de Cayx omsider<br />
fundet sin rette plads på markedet.<br />
Dommerpanelet bestod af Mariette<br />
Tiedemann, VinAvisen, Thomas Riis,<br />
Restaurant Messen i Skallerup, C<strong>at</strong><strong>her</strong>ine<br />
Fogel, Gastro Import og – som overdommer<br />
- Kim Thygesen, Restaurant<br />
Mellemrum og Komfur i Aarhus.<br />
MELVILLE Screaming Eagle Brewer-Clifton<br />
SHEA WINE CELLARS O’SHAUGHNESSY Côte Bonneville<br />
Clos Saron<br />
HIRSCH<br />
DuMOL<br />
Dunn KWC<br />
PAUL LATO<br />
Côte Bonneville WRIGHT CELLARS Ovid ALBAN JONATA<br />
mail@kkwine.dk | www.kkwine.dk
44 [vinøst]<br />
Christian iv’s mavebitter<br />
Hvad hjørneskabet gemte...<br />
Af HANNE FØLBÆK<br />
Somme tider kan man blive overrasket,<br />
når man kigger efter i vin- og spiritusskabet.<br />
Bag nogle store flasker i et beskedent<br />
hjørne fandt jeg en lille 6 cl flaske<br />
med ”Christian IV’s Mavebitter”.<br />
Hvem? Hvad? Hvor? Hvornår? Disse<br />
spørgsmål får jeg vist aldrig besvaret,<br />
men jeg smagte på den, og den havde<br />
en behagelig mild smag. Men hvor<br />
stammer denne kryddersnaps oprindeligt<br />
fra? Jeg gik på nettet, og dér fandt<br />
jeg en historisk in<strong>for</strong>m<strong>at</strong>ion om Chr.<br />
IV.’s Mavebitter.<br />
Kongens livlæge, der var hollænder,<br />
kreerede en maveeleksir, som kongen<br />
virkelig havde brug <strong>for</strong>, da hans indtagelse<br />
af mad og drikke var af et omfang,<br />
der - som det udtrykkes - kunne<br />
brødføde en mindre landsby.<br />
22 <strong>for</strong>skellige urter<br />
Under renovering af apoteket i Holbæk<br />
i 1930 blev der i en flaske fundet et dokument,<br />
som kan føres tilbage til Christian<br />
IV. Opskriften angiver 22 <strong>for</strong>skellige<br />
urter, som sættes på brændevin, og<br />
de har alle gode virkninger på ens befindende.<br />
Det kan dokumenteres, <strong>at</strong> kryddersnaps<br />
har været drukket i Danmark fra<br />
midten af 1300-tallet. Og det angives<br />
tillige, <strong>at</strong> der på egnen ved Odder ikke<br />
så langt fra Horsens er fundet et destilleringsanlæg,<br />
som menes <strong>at</strong> være fra<br />
midten af 1300-tallet.<br />
Allernederst på min skærm var med<br />
lille skrift tilføjet: Historicum, Fjordagervej<br />
20, Haderslev. Jeg skrev til Historicum,<br />
<strong>at</strong> jeg meget gerne ville høre<br />
mere. Og jeg fik virkelig høre mere. I<br />
svaret til mig, oplyste Historicum, <strong>at</strong><br />
man i sin tid lavede bitteren selv. Nu<br />
har man opskriften fra oldermanden <strong>for</strong><br />
Bjørnkjær Lauget i Odder. Og man laver<br />
så meget af kryddersnapsen, <strong>at</strong> man<br />
sælger den på flaske, men - tilføjes det -<br />
den er altså ikke fra 1300-tallet.<br />
I snapsen indgår stadig 22 krydderurter:<br />
Anisfrø, enebær, korianderfrø,<br />
ingefær, kommen, citronskal, spidskommen,<br />
fennikelfrø, paradisfrø og<br />
kassia kanel. Endvidere lakridsrod, angelikarod,<br />
kryddernellike, kalmusrod,<br />
kardemomme, galangarod, zedoarrod,<br />
pomerensskal, musk<strong>at</strong>nød, rosenblomst,<br />
Østrigsk succes<br />
Herbert Zillinger, østrigsk vinkomet,<br />
har ved en smagning med deltagelse<br />
af danske champagne-eksperter fået<br />
vurderet sin rosé ”Indiskret” til en placering<br />
lige efter Bollingers brut rosé.<br />
På de følgende pladser kom navne som<br />
Billecart Salmon, Andre Clouet Brut<br />
Grande, André Beau<strong>for</strong>t Polisy 2007<br />
og Gran Caus Rosado 2004.<br />
”Indiskret” fremstilles af zweigeltdruen<br />
efter champagnemetoden og<br />
blev lanceret i 2009. Produktionen er<br />
meget lille, men trods den øjeblikke-<br />
lige succes er prisen ikke afskrækkende<br />
høj.<br />
Det er 1010 Vin’s Henrik Tachau<br />
Kristensen, som har importeret vinen,<br />
og det var smagere som Jørgen Krüff,<br />
Ole Troelsø, Michel Michaud og Rasmus<br />
Amdi Larsen, der faldt <strong>for</strong> den<br />
østrigske rosé.<br />
1010 Vin holder til i Skagen, hvor<br />
Henrik Tachau Kristensen også driver<br />
sin Restaurant de 2 Have. Hans vine<br />
kan bl.a. erhverves hos Weinerei i københavnske<br />
Ryesgade nr. 30.<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
musk<strong>at</strong>blomme og rosmarinblomst. Historicum<br />
laver bitteren på vodka og lader<br />
den trække en måneds tid.<br />
Han var ofte drukken<br />
Ved hjælp af en lup fandt jeg ud af, <strong>at</strong><br />
der bag på min lille flaske med meget<br />
små bogstaver står trykt bl.a., <strong>at</strong> det danske<br />
monarki er blandt de ældste i verden<br />
og med sikkerhed kan føres tilbage til<br />
Gorm den Gamle, der døde i 958.<br />
Chr. IV var konge fra 1588 til 1648<br />
og er den længst regerende monark.<br />
Videre står der <strong>at</strong> <strong>læse</strong>: Ingen kunne<br />
som han bestige og tilride en hest, og ingen<br />
ville som han gå om bord i et skib<br />
midt i en storm. Chr. IV var også Nordens<br />
største byg<strong>her</strong>re. Han fik mindst 23<br />
børn med fem <strong>for</strong>skellige kvinder, og han<br />
var tillige glad <strong>for</strong> de våde varer. Selv efter<br />
35 skåle og båret ud i sin stol, var han<br />
første mand på jagt ved daggry. Det citeres,<br />
<strong>at</strong> Lord Leister måtte indrømme,<br />
<strong>at</strong> skønt han - Chr. IV - ofte var drukken<br />
”med omhu varetager sine <strong>for</strong>retninger.”<br />
Hanne Følbæk er mangeårig medarbejder<br />
ved Lokalkorrespondancen.<br />
Herbert Zillinger<br />
– succes med mousserende zweigelt.<br />
2 seksstjernede vinder<br />
champagner...<br />
Bollinger Champagne<br />
Special Cuvée<br />
Wine Spect<strong>at</strong>or 94 point<br />
5 x 5 stjerner i danske medier<br />
SPAR 80 KR.<br />
269,95<br />
pr. flaske v/12 flasker<br />
ONLINE OUTLET FOR VINELSKERE<br />
www.philipsonwine.com<br />
Bollinger Champagne Rosé Brut<br />
Testvinder i Børsen<br />
’BEDSTE KØB’ - Ekstra Bladet<br />
SPAR 190 KR.<br />
Priser er kun gældende ved online-køb.<br />
Tilbud gælder til og med 18-10-11 kl. 23:59<br />
Besparelser udregnes i <strong>for</strong>hold til vinens 1-fl. pris.<br />
Forbehold <strong>for</strong> trykfejl og prisændringer.<br />
349,95<br />
pr. flaske v/12 flasker
46 [vinøst]<br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong><br />
Sommelier 3/<strong>2011</strong> [profilen] 47<br />
angela hædret<br />
Ildsjælen Angela de la Rosa, som alle<br />
med interesse <strong>for</strong> spansk vin og gastronomi<br />
kender, er af det Spanske Kongelige<br />
Gastronomiske Akademi blevet<br />
hædret med Victor de la Serna-prisen<br />
Penfolds Reserve Bin 09A Chardonnay<br />
vandt ved Intern<strong>at</strong>ional Wine Chal-<br />
<strong>for</strong> sin effektive udbredelse af kendskabet<br />
til sit hjemlands vine.<br />
Det hedder i begrundelsen bl.a., <strong>at</strong><br />
Angela siden 1973 har <strong>for</strong>mået <strong>at</strong> skabe<br />
et solidt netværk af kontakter inden <strong>for</strong><br />
australske rekorder<br />
Australiens førende online auktionshus,<br />
Langton’s, har opnået rekordpris på en<br />
flaske Penfolds Bin 1 Grange Hermitage<br />
årgang 1951. Den gik <strong>for</strong> 51.062 dollar<br />
svarende til ca. 275.000 kr.<br />
Salget skete i et udbud, som udelukkende<br />
omf<strong>at</strong>tede Penfolds-vine. En<br />
halvflaske shiraz årgang 1911 fra Auldana<br />
St. Henri – det ligger ikke langt fra<br />
Magill – gik <strong>for</strong> 1.265 dollar (ca. 7.000<br />
kr.). Denne vin har ikke tidligere optrådt<br />
på auktion.<br />
Langton’s grundlægger, Stewart<br />
Langton, sagde efter auktionen, <strong>at</strong> det<br />
Hæder til Penfolds<br />
lenge (IWC) 6. september i London<br />
prisen som bedste hvidvin. Konkurren-<br />
Din Amerikanske Vin Specialist<br />
den danske mad- og vinverden. Og det<br />
er jo ganske vist.<br />
SOMMELIER ønsker Angela varmt<br />
tillykke og håber, hun har energi til <strong>at</strong><br />
sprudle videre endnu nogle år.<br />
er helt specielt, <strong>at</strong> man stadig kan erhverve<br />
den første årgang Grange.<br />
- Det samme er ikke muligt <strong>for</strong> topvinene<br />
i Bordeaux.<br />
Grange 1951. Pris: 275.000 kr.<br />
cen omf<strong>at</strong>tede mere end 10.000 vine,<br />
som kæmpede i k<strong>at</strong>egorierne hvid, rød,<br />
mousserende, hedvin og søde vine.<br />
Wine-eshop importere og sælger kun Amerikanske kvalitets vine. Vi har håndplukket et udvalg af Amerikanske vin<br />
producenter som er små vingårde i Cali<strong>for</strong>nien og New York St<strong>at</strong>e, der producerer vin af meget høj kvalitet, alle druer er<br />
håndplukket og producerer små mængder vin. Wine-eshop er ene <strong>for</strong>handler af disse vine i Danmark fra følgende<br />
vin producenter.<br />
New York St<strong>at</strong>e, Long Island<br />
Channing Daughters Winery (Sylvanus “blend”, Pinot Grigio, Chardonnay)<br />
Cali<strong>for</strong>nien, Sonoma County<br />
Wilson Winery (Cabernet Sauvignon)<br />
Mazzocco Winery (Zinfandel, Cabernet Sauvignon)<br />
deLorimier Winery (Merlot)<br />
Mosaic Winery (Sauvignon Blanc, Chardonnay)<br />
Cali<strong>for</strong>nien, Mendocino County<br />
Jaxon Keys Winery (Zinfandel, Petite Sirah, Syrah, Cabernet Sauvignon, Sauvignon Blanc)<br />
Bliss Winery (Zinfandel, Chardonnay)<br />
Cali<strong>for</strong>nien, Napa Valley & Lodi<br />
Judd’s Hill Winery (Pinot Noir, Petite Sirah)<br />
Læs mere om vores vin udvalg på www.wine-eshop.dk eller kontakt os på mail.<br />
Tilmeld dig vores nyhedsbrev på mail info@wine-eshop.dk og få tilbud og løbende nyheder.<br />
Wine-eshop · 4600 Køge · Tlf. 5191 7097 · E-mail info@wine-eshop.dk · www.wine-eshop.dk<br />
Profilen<br />
Christian Thorsholt Jacobsen,<br />
25, blev i 2005 sproglig student<br />
fra Espergærde Gymnasium<br />
& HF. Fra november 2006 til<br />
januar 2007 var han tjener på<br />
Restaurant Divan 2 i Tivoli og<br />
derefter på Sauntehus Slotshotel,<br />
Saunte og indtil februar<br />
2010 på SALT restaurant og<br />
bar, Admiral Hotel, København.<br />
Samme måned bestod<br />
han Vinakademiets Sommelieruddannelse<br />
med bedste result<strong>at</strong><br />
og har siden været sommelier<br />
på MASH, Bredgade,<br />
København. I <strong>for</strong>året 2010 blev<br />
han optaget i D.S.F. og året efter<br />
tilkæmpede han sig andenpladsen<br />
i DM <strong>for</strong> Sommelierer.<br />
Hvordan vil du beskrive dig<br />
selv?<br />
Modsætningsfyldt. Ydmyg,<br />
tolerant, arrogant, uimponeret,<br />
rolig – alt sammen i nogenlunde<br />
balance.<br />
Hvad kan du bedst lide <strong>at</strong> <strong>for</strong>etage<br />
dig?<br />
Det virker ikke som det rette<br />
<strong>for</strong>um til <strong>at</strong> tale om den slags<br />
– men det er ikke altid, jeg har<br />
sokker på, når jeg <strong>for</strong>etager mig<br />
det, og jeg drikker gerne bobler<br />
umiddelbart inden.<br />
Hvem beundrer du mest?<br />
Folk med evne og kompetence<br />
til <strong>at</strong> mestre både den<br />
priv<strong>at</strong>e og professionelle del<br />
af livet – altså folk med en balance<br />
mellem den sociale og<br />
faglige intelligens.<br />
Hvad <strong>for</strong>tryder du mest?<br />
At jeg endnu ikke har noget<br />
<strong>at</strong> <strong>for</strong>tryde – og så alle de<br />
gange jeg ikke har låst mine<br />
cykler fast til noget...<br />
Hvad er du mest stolt over <strong>at</strong><br />
have gjort?<br />
Uden tvivl <strong>at</strong> være i stand<br />
til <strong>at</strong> kunne give min mor noget<br />
af det tilbage som hun har<br />
kom frit frem<br />
SOMMELIER har en ambition om <strong>at</strong> portrættere alle<br />
medlemmer.<br />
Et par håndfulde har <strong>for</strong>eløbig stillet op og besvaret de faste<br />
spørgsmål. Men der er brug <strong>for</strong> mange flere.<br />
Det kræver blot, <strong>at</strong> alle I derude tager jer tid til <strong>at</strong> sende<br />
en mail til redaktøren, som derpå straks sender en mail retur<br />
med spørgsmålene.<br />
givet mig og mine søskende –<br />
hun er <strong>for</strong>billedlig.<br />
Hvad er dit højeste ønske?<br />
Primært <strong>at</strong> <strong>for</strong>etage mig de<br />
ting som er værdifulde <strong>for</strong> mig,<br />
det være sig på arbejde og i<br />
fritiden. Jeg ser det ikke som<br />
et mål i sig selv, men snarere<br />
som et middel til et godt liv.<br />
Man må hele tiden mærke efter,<br />
om de ting, man har gang<br />
i, stemmer overens – altså er<br />
”værdifulde”.<br />
Hvad vil være det værste, der<br />
kan ske <strong>for</strong> dig?<br />
At det går skidt <strong>for</strong> de mennesker,<br />
som jeg holder mest af.<br />
Hvad er din største<br />
vinoplevelse?<br />
Et par flasker iiiiskold billig<br />
sauvignon blanc til en omgang<br />
rimmede kammuslinger på en<br />
varm terrasse <strong>for</strong> et par somre<br />
siden. Og ellers smager gammel<br />
Giacomo Conterno og La<br />
Tâche da også okay.<br />
Hvilke tre vine ville du medbringe,<br />
hvis du skulle tilbringe<br />
resten af livet på en øde ø?<br />
Tre flasker vintage madeira<br />
på imperial. Altså – der findes<br />
ikke tre flasker vin, som <strong>for</strong>tjener<br />
<strong>at</strong> blive <strong>for</strong><strong>for</strong>delt frem<br />
<strong>for</strong> alle andre vine i verden.<br />
Og <strong>her</strong>med en kommentar til<br />
diverse vinkritikeres pointsystemer.<br />
De er nonsens og hjælper<br />
sjældent <strong>for</strong>brugeren til <strong>at</strong><br />
<strong>for</strong>etage et bedre vinvalg, men<br />
ender i højere grad med <strong>at</strong> diktere<br />
<strong>for</strong>brugerens smag. Det<br />
er min mening. Jeg har endnu<br />
ikke smagt end 100 point vin,<br />
som var fuldendt.<br />
Har du en leveregel?<br />
Nej, det er jeg ikke gammel<br />
nok til.<br />
Ingen behøver <strong>at</strong> frygte result<strong>at</strong>et. Redaktøren er udlært<br />
i disciplinen redigering, så eventuelle manglende kommaer<br />
og lignende bliver der rådet bod på inden offentliggørelsen.<br />
Så gør det nu!<br />
Send en mail til aldrich@live.dk<br />
Og husk <strong>at</strong> finde et vellignende portræt frem. Så er det<br />
snart jeres tur til <strong>at</strong> pynte på én af siderne i SOMMELIER.
DI MAJO NORANTE<br />
Di Majo Norante er producenten over<br />
dem alle i Molise og berømmes både<br />
n<strong>at</strong>ionalt og intern<strong>at</strong>ionalt.<br />
Antonio Galloni skriver fx i Robert<br />
CONTADO 2007<br />
Riserva Aglianico del Molise<br />
Italiens<br />
bedste vin<br />
til prisen<br />
og 3 glas i<br />
Gambero<br />
Rosso<br />
Parkers Wine Advoc<strong>at</strong>e # 184:<br />
"I can't think of too many etst<strong>at</strong>es th<strong>at</strong><br />
can m<strong>at</strong>ch di Majo Norante <strong>for</strong> sheer<br />
value".<br />
SANGIOVESE 2008<br />
Terra Degli Osci<br />
2008 Di Majo Norante IGT Sangiovese Terre<br />
Degli Osci<br />
R<strong>at</strong>ing: 90<br />
Drink: 2009-2012<br />
The 2008 Sangiovese Terre degli Osci is an incredibly<br />
delicious, full-bodied wine with gorgeous clarity and<br />
definition. Made in a bold, fruit-driven style, the wine offers<br />
terrific depth and a long, polished finish. This harmonious<br />
red is a knockout! Anticip<strong>at</strong>ed m<strong>at</strong>urity: 2009-2012.<br />
I can’t think of too many est<strong>at</strong>es th<strong>at</strong> can m<strong>at</strong>ch Di Majo<br />
Norante <strong>for</strong> sheer value.<br />
ardo Lo Cascio Selection, - Antonio Winebow, Galloni (August, Montvale, 2009) NJ<br />
0620...<br />
Copyright 2010, The Wine Advoc<strong>at</strong>e, Inc. - Reprinted with permission<br />
90 point<br />
i Robert<br />
Parkers<br />
Wine<br />
Advoc<strong>at</strong>e<br />
Givet af<br />
Antonio Galloni