Nyt Fra Arkivet nr. 44 - Glostrup Bibliotek
Nyt Fra Arkivet nr. 44 - Glostrup Bibliotek
Nyt Fra Arkivet nr. 44 - Glostrup Bibliotek
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NYT FRA<br />
ARKIVET<br />
<strong>Glostrup</strong> Lokalhistoriske Arkiv<br />
Nr. <strong>44</strong> • 2007
<strong>Glostrup</strong> Lokalhistoriske Arkiv<br />
Hovedvejen 134<br />
2600 <strong>Glostrup</strong><br />
Åbningstid:<br />
Mandag kl. 13 - 19<br />
Torsdag kl. 13 - 17<br />
samt efter aftale<br />
Telefon: 4343 5838<br />
E-mail:<br />
lokalarkiv@glostrupbib.dk (OBS: ny mailadresse)<br />
Arkivleder:<br />
Hans-He<strong>nr</strong>ik Rasmussen<br />
<strong>Nyt</strong> fra <strong>Arkivet</strong><br />
udkommer fire gange årligt<br />
Redaktionen afsluttet:<br />
Februar 2007<br />
Redaktion:<br />
Hans-He<strong>nr</strong>ik Rasmussen<br />
Grafisk tilrettelæggelse<br />
og nutidsfotos:<br />
Eric Klitgaard<br />
Tryk:<br />
Odsgard A/S<br />
Oplag: 2000 ex<br />
ISSN 1398 - 859X<br />
Indhold<br />
Rekordernes år ...................... 3<br />
Et spændende fund .............. 5<br />
Ellen Hansens erindringer .. 7<br />
Edith Jensens erindringer ... 9<br />
Et hus og en familie ........... 16<br />
Hvem er det? ....................... 19<br />
Gaver til <strong>Arkivet</strong> ................. 20<br />
På rejse i tidsmaskinen ...... 22<br />
Omslagsfoto:<br />
Edith Larsen (Ejby Mejeri) med dukkevogn ved Pilely (Ejbykærsvej 8), ca. 1925
Rekordernes år<br />
Det kan siges uden forbehold: Det forgangne år er<br />
det bedste nogensinde i arkivets historie. Aldrig<br />
før har interessen for lokalhistorie været større i<br />
<strong>Glostrup</strong>, og aldrig har travlheden på arkivet været større.<br />
Lad os se lidt nærmere på de enkelte områder.<br />
Borgerne bidrager som aldrig før til udviklingen af arkivet.<br />
I 2006 modtog vi 95 lån og gaver og overgår dermed<br />
2005, som var et rekordår med i alt 92. Samtidig modtages<br />
flere manuskripter til <strong>Nyt</strong> <strong>Fra</strong> <strong>Arkivet</strong>, i dette <strong>nr</strong>. således to<br />
erindringsbidrag fra Ejby. <strong>Arkivet</strong> bidrager med flere svar<br />
på spørgsmål, både digitalt og direkte, og flere borgere har<br />
bidraget med svar på problemer, som vi ikke selv kunne<br />
løse (personnavne, årstal m.m.)<br />
”Dette er årets bog i <strong>Glostrup</strong>,” udtalte kulturudvalgsformand<br />
Freddie Rose.<br />
Ordene faldt 1. november 2006 og henviste til udgivelsen<br />
af Ejby – fra bronzealder til nutid. Bogen er forfattet af<br />
dette blads redaktør, og den er meget smukt opsat af Eric<br />
Klitgaard. Den har vist sig at dække et stort behov: Salget<br />
af den går over al forventning.<br />
I november var der udstilling af fotos fra det gamle Ejby<br />
i bibliotekets forhal, og 23. november blev der afholdt<br />
Ejby-aften i bibliotekets sal. Det foregik som powerpointshow<br />
med tilhørende foredrag af bogens forfatter.<br />
Arrangementet var så efterspurgt, at alle 150 billetter blev<br />
udleveret, og mange fik således ikke mulighed for at være<br />
til stede.<br />
3
Det synes vi er synd, så derfor er det besluttet at gentage<br />
arrangementet samme sted.<br />
Det vil ske onsdag 14. marts 2007, kl. 19.30.<br />
Som om al den fremgang ikke er nok, er der også sket et<br />
meget spændende fund: En bronzeøkse af nogen lighed<br />
med Ejby-celten er fundet. Se mere om den inde i bladet.<br />
Endelig må det nævnes, at det nu er muligt for alle at<br />
abonnere på <strong>Nyt</strong> <strong>Fra</strong> <strong>Arkivet</strong>. Bladet bliver herefter distribueret<br />
fra <strong>Glostrup</strong> <strong>Bibliotek</strong>. Man skal blot henvende sig<br />
ved skranken, hvis man ønsker bladet tilsendt. Her kan<br />
man også købe en række lokalhistoriske bøger. Man kan<br />
selvfølgelig også få både blade og bøger på Lokalhistorisk<br />
Arkiv, som opbevarer det komplette lager af begge dele.<br />
Lokalhistorien breder sig ud i alle kroge af vort samfund,<br />
og det gælder for både børn, ældre og dem i midten. Enhver<br />
med interesse for <strong>Glostrup</strong>s historie og kultur må<br />
glæde sig.<br />
Som det ses af kolofonen har arkivet fået ny mailadresse:<br />
lokalarkiv@glostrupbib.dk<br />
4
Et spændende fund<br />
Mange husker sikkert Aksel Hansen (1910-1993), altså<br />
ikke ham med <strong>Glostrup</strong> Bryggeri og de første biler<br />
i <strong>Glostrup</strong>. Nej, den aktive foreningsmand, som bl.a. i<br />
en årrække var formand for <strong>Glostrup</strong> Lejerforening.<br />
Historisk Selskabs bestyrelse ved 50-års jubilæet.<br />
Det er Aksel Hansen forrest til højre, 1992<br />
Han kom i sine senere år med i bestyrelsen for Historisk<br />
Selskab, og det var ikke spor underligt. Historie og arkæologi<br />
var nemlig hans store interessefelter. Gennem årene<br />
opbyggede han en imponerende samling af ste<strong>nr</strong>edskaber<br />
fra oldtidens vestegn, og efter hans død blev den overført<br />
til Lokalhistorisk Arkiv.<br />
Ganske vist har vi ikke rigtig muligheder for opbevaring<br />
af museumsgenstande, men i dette tilfælde blev der gjort<br />
en undtagelse: Samlingen befinder sig altså på arkivet.<br />
Aksel Hansen havde mange andre effekter, og det blev en<br />
ikke ubetydelig opgave at gennemgå hans efterladte papirer<br />
og andre sager.<br />
5
Opgaven blev varetaget af hans søn, Verner Hansen, der<br />
selv er levende historisk interesseret og i øvrigt abonnerer<br />
på <strong>Nyt</strong> <strong>Fra</strong> <strong>Arkivet</strong>. Her læste han bl.a. om den forsvundne<br />
bronzeøkse (se: <strong>Nyt</strong> <strong>Fra</strong> <strong>Arkivet</strong>, <strong>nr</strong>. 39, s. 12-14), og<br />
derefter fortsatte han sit langvarige arbejde med gennemgangen<br />
af arven fra faderen.<br />
En dag spærrede han øjnene op en ekstra gang. Han<br />
havde netop åbnet en lille papæske, og hvad ser han til sin<br />
forbavselse: en lille bronzeøkse.<br />
Sådan ser den nyfundne celt ud<br />
Verner Hansen tøver ikke. Med sikker historisk fornemmelse<br />
drager han op til Lokalhistorisk Arkiv, hvor han<br />
med synlig glæde og stolthed fremdrager sit spændende<br />
fund. Jeg er ved at tabe både næse og mund: Foran mig<br />
ligger den genstand, som jeg først troede var den forsvundne<br />
bronzeøkse fra Ejby.<br />
Bronzeøksen er både smuk og spændende, og den er nu<br />
overdraget til sikker forvaring i arkivet. Jeg vil gerne endnu<br />
engang benytte lejligheden til at takke Verner Hansen. Lokalhistorien<br />
behøver mennesker som han, der med viden<br />
og ansvarlighed forstår den historiske nødvendighed af at<br />
samle, sikre og formidle.<br />
6
Nogle erindringer<br />
fra barndommen<br />
Af Ellen Hansen, datter af Aage Pedersen<br />
Den 4. august 1927 flyttede en familie fra Hvidovre ud<br />
til en gård i Ejby. Gården var Rydgaard i Egby, matr.<br />
<strong>nr</strong>. 11a m.fl.<br />
På Rydgård (Aage Pedersens gård) i Ejby holdt man bl.a. grise, 4. juni 19<strong>44</strong><br />
Jeg var kun 4 år, men jeg kan endnu huske, da vi kom med<br />
flyttelæsset og min bedstefar stod i porten og tog imod<br />
mig og min familie, som bestod af min far Aage Pedersen,<br />
mor Petra og os tre piger, Agnes på 6 år og os tvillinger<br />
Gudrun og mig Ellen.<br />
Det blev en streng tid, for høsten stod stadig på marken,<br />
og i august måned 1927 var der så meget regn, at brug af<br />
selvbinder var umuliggjort af den megen væde. I stedet<br />
brugtes en slåmaskine, et mindre og lettere redskab, hvor<br />
man så måtte binde negene med håndkraft, og det krævede<br />
selvsagt mere håndkraft at få høsten bjærget.<br />
7
Et par dage efter at familien var flyttet ind, kom Johannes<br />
Petersen fra Spirgården for at byde os velkommen til<br />
Egby. Han havde slikkepinde med til os piger i håb om, at<br />
hans datter Kirsten, som også var 4 år, kunne blive legekammerat<br />
med os, og det blev hun.<br />
Vi har holdt sammen lige siden. Nu er vi kun to tilbage<br />
– Kirsten er i dag 83 år, ligesom jeg selv. For nylig var Kirsten<br />
på besøg hos os og medbragte dette billede (desværre<br />
beskadiget) fra Spirgården bag avlsbygningerne, hvor jeg<br />
og min søster Gudrun ofte var på besøg. Man kan se lidt<br />
af legehuset til højre. Kirsten og jeg mindes tit barndommens<br />
dage.<br />
T.v. Gudrun og Ellen Pedersen (Rydgård), t.h. Ellen Pedersen (Spirgården), ca. 1932<br />
Jeg kom til at tænke på vores lærer ved Egby Skole, O.C.<br />
Nielsen, der så ofte citerede Grundtvig: Mindet lader som<br />
ingenting, er dog et lønligt kildespring.<br />
8
Erindringer<br />
af Edith Jensen (født Larsen)<br />
Min bedstefar, Hans Peter Larsen, blev gift med Birte,<br />
og de var begge fra Herstedvester, men flyttede til<br />
Ejby ca. 1887. Min bedstefar begyndte som mælkeforpagter<br />
med at få mælken fra et par af de omkring liggende<br />
gårde. Han skummede fløden af mælken og kørte til København,<br />
hvor både mælk og fløde blev solgt til bagerier<br />
og konditorier.<br />
Min far, Martin Larsen, f. 1888, kørte – fra han var 14 år<br />
– med rundt på mælkevognen i København samtidig med<br />
hestesporvognene. Han blev gift i 1915 med min mor, Esther<br />
Nielsen, der kom fra en gård i Islevmark. Min far var<br />
i lære på Høng Mejeri, og omkring 1919 overtog han forretningen<br />
efter bedstefar.<br />
Der var tre mælkevogne i Ejby: Heggelunds Mejeri, Christian<br />
Ejbys Mejeri og min fars, der hed Ejby Mejeri. Ejby<br />
Mejeri blev udvidet i 1920’erne, dvs. der blev bygget et<br />
helt nyt mejeri med kølerum, større svaleapparat og centrifuge,<br />
flaskevasker samt en større dampkedel, alt i alt et<br />
større produktionsapparat. I forbindelse med udvidelsen<br />
kom der en bil mere, som samtidig blev brugt til at afhente<br />
køkkenaffald fra bagerier og restaurationskøkkener<br />
til et svinehold. Der var to svinehuse og en fast mand til<br />
grisene.<br />
Indtil den ekstra bil blev anskaffet, hentede min bedstefar<br />
mælken pr. hestevogn i Harrestrup, og jeg var tit med.<br />
9
Det øgede behov for mælk blev nu dækket af nogle gårde<br />
i Herstedøster, hvor der hidtil kun var hentet mælk i Harrestrup.<br />
I begyndelsen blev der kun kørt mælk til København,<br />
men senere blev der udvidet med en mælkevogn i<br />
Herlev.<br />
Juledag var fars eneste fridag, dvs. at han ikke kørte mælk.<br />
Den dag kom gårdmanden selv med mælken om morgenen,<br />
for den skulle selvfølgelig forarbejdes til næste dag,<br />
så mejeriet lå ikke stille. Mor serverede æbleskiver og en<br />
dram for gårdmændene, der kom med mælken.<br />
Ejby havde en snefoged, der sørgede for, at der blev<br />
ryddet sne, så mælkevognene kunne komme ind til København.<br />
I 1919 var der så meget sne, at bilen ikke var<br />
hjemme i en måned. Den holdt på gården Islevhus, der lå<br />
ved fæstningen i Husum. Mælken blev kørt fra mejeriet af<br />
gårdmændene i kane til Islevhus, hvorfra den forarbejdede<br />
mælk blev kørt ud næste dag.<br />
Ejbys snefoged havde engang nok at se til: Landsbyen er næsten begravet, 1936<br />
10
Mejeriet fungerede til 1940, hvor det blev opkøbt af De<br />
Københavnske Stormejerier.<br />
Vi var tre børn i familien, og min bedstefar boede hos os,<br />
til han døde i 1931. Derudover havde vi også to karle og<br />
en mejerist boende. Så længe vi børn var små, havde vi en<br />
ung pige i huset.<br />
Jeg er født i 1919, hvor Ejby var en lille landsby. Vi børn<br />
legede mere eller mindre i hele byen, men der var et gadekær,<br />
som vi blev advaret mod. Når frosten satte ind<br />
og isen kunne bære, kom skøjterne frem, efter at smeden<br />
havde sagt god for isen. Vi kælkede på skolebakken, når<br />
der var sne nok.<br />
Min skolegang foregik i Ejby Skole, hvor der var 2 klasser,<br />
dvs. vi gik 3-4 år i hver klasse, alt efter hvordan vi fulgte<br />
med. Lærerne var Ole Nielsen og hans kone Mary, som<br />
lærte os håndarbejde. Skulle nogen lære mere, måtte de på<br />
privatskole i <strong>Glostrup</strong> eller Taastrup, indtil mellem- og<br />
realskole blev oprettet i kommunen.<br />
Lærer Ole Nielsen og hustru Mary Nielsen i Ejby Skoles have, 16. juli 19<strong>44</strong><br />
11
Ringridnig var en af traditionerne ved fastelavn. Her er vi på besøg på Rydgård (senere kend<br />
Til eksamen kom provsten for at høre, hvad vi havde lært.<br />
Vores håndarbejde var lagt frem, efter at det var vasket og<br />
strøget af fru Nielsen. Den dag havde købmændene flødekager,<br />
og vi børn fik som regel 25-50 øre til at solde fra<br />
vores forældre/bedsteforældre.<br />
Skolen havde juletræsfest, hvor alle børn fik en godtepose.<br />
Forældrene blev inviteret til kaffe og hjemmebag i privaten.<br />
I byen skete der ikke så meget, men fastelavn blev holdt<br />
for både voksne og børn. Børnene var klædt i dragter,<br />
som mødrene havde fundet på. De gik rundt til husene og<br />
gårdene, hvor de sang og samlede penge/æg til festen, der<br />
skulle holdes senere.<br />
Turen rundt efter penge og æg gik til de yderste gårde<br />
mod Harrestrup og Islev: Alle huse og gårde, der hørte til<br />
Ejby Skole, blev besøgt.<br />
12
t som Aage Pedersens gård). Det er lykkedes at få sat navn på næsten alle personerne, 1924<br />
Festen blev holdt forskellige steder, alt efter hvem der havde<br />
plads. Den familie, der holdt festen, fik penge og æg.<br />
Æggene blev formentlig brugt til æggesnaps og æbleskiver.<br />
Vi slog katten af tønden i nærheden af smedjen. De<br />
voksne red rundt med pyntede heste og ryttere samt en<br />
musikvogn. Rytterne blev mere eller mindre ”pyntet”, inden<br />
de afsluttede dagen med tøndeslagning.<br />
Aftenen blev fejret med damer og dans enten på gårdene<br />
eller på Jernbanehotellet i <strong>Glostrup</strong>, men det foregik ikke<br />
på samme dag som børnenes tøndeslagning.<br />
Frelsens Hær kom en gang om året for at synge og spille.<br />
De lånte smedjen, hvor der var stillet borde op med tombola<br />
og gevinster.<br />
Om vinteren gik vi til dans hos Ella Kofoed. Far kørte<br />
lastbilen, og vi blev pakket ind, så vi kunne sidde på ladet<br />
og i førerhuset.<br />
13
GIC-damehold på <strong>Glostrup</strong> Kommuneskole (senere Højvangseminariet). Der var<br />
god gang i idrætten allerede dengang. Til gengæld kniber det med navnene, 1930<br />
Om sommeren kørte vi på cykel til Røde Vejrmølle Kro,<br />
hvor danseundervisningen foregik. Når vi havde pause,<br />
gik vi på keglebanen, og det var svært at løsrive sig igen.<br />
Så kom tiden, hvor der skulle ske noget andet. Vi var fire<br />
piger fra Ejby, der fulgtes ad til gymnastik i GIC (<strong>Glostrup</strong><br />
Idræts Club): Dagny, Else, Ellen Marie og mig Edith. Turen<br />
gik gennem Hvissinge og op ad Kirkestien i al slags<br />
vejr. Om sommeren var der håndbold i Solvangsparken.<br />
Julen indebar ekstra kørsel med fløde til kunderne samt<br />
slagtning af grisene, helst meget tæt på julen, da der jo<br />
ikke fandtes køleskabe. Nok havde vi kølerummet, men<br />
kød og mælk måtte ikke blandes. Der blev lavet blodpølser<br />
samme dag, som grisene var slagtet, og de blev pakket ind<br />
og kørt ud samme aften til kunderne som gave.<br />
Min mors forældre, Jens og Maren Kristine Nielsen, flyttede<br />
i 1920’erne til Jernbanevej 24 i <strong>Glostrup</strong>. Juledag var<br />
børn, svigerbørn og børnebørn samlede til juletræsfest<br />
– på et tidspunkt var vi 50 personer til festen.<br />
14
Jernbanevej 24 og 22 set fra den hedengangne Stationsvej. Også dengang var der<br />
vejarbejde på Stationspladsen og de omligivende veje, 23. maj 19<strong>44</strong><br />
Børnebørnene fik alle julegaver til ca. 2 kr. samt en godtepose,<br />
indtil vi blev konfirmeret. Døtre og svigerdøtre fik<br />
penge, mens sønner og svigersønner fik strikkede sokker.<br />
Middagen bestod af flæskesteg og dessert.<br />
I skoleferien havde jeg besøg af et par kusiner. Den ene<br />
kom fra Falster, og når hun var her, blev det til skovtur og<br />
Tivoli. Jeg var også på ferie på Falster.<br />
Min mor fik kørekort i 1929. Vi havde en lille bil, hvor<br />
ladet kunne løftes af, og der kunne sættes et lille bagsæde<br />
på.<br />
Jeg gik ud af skolen som 14-årig og hjalp til hjemme i både<br />
mejeriet og i huset, indtil jeg var 18 år. Da kom jeg et år<br />
i huset på en herregård og senere i en villa i Rungsted.<br />
Min mor døde i 1943 og min far i 1960.<br />
15
Et hus og en familie<br />
Rådhushaven og dens nærmeste omgivelser er kendt<br />
af alle i <strong>Glostrup</strong>. Udsigten mod nord og nordøst er<br />
i vore dage Arne Jacobsens rådhus (indviet 1959), Den<br />
Gamle Præstegård, kirken, Kirkepladsen og Østervejs udmunding.<br />
Men hvis man foretager en imaginær tidsrejse<br />
2-3 generationer tilbage, vil billedet tage sig ganske anderledes<br />
ud.<br />
Her i 1940’erne er endnu intet rådhus. Til gengæld hæver<br />
en gammeldags, tung fabriksbygning sig op mod himlen<br />
og dækker for den gamle præstegård, der blot anes som en<br />
hvid streg ved husets venstre side. Foran kirken ses en stor<br />
villa (Hovedvejen 136), som i sin tid var opført af bogbindermester<br />
Sophie Schiøler. Til venstre på hjørnet af<br />
Østervej findes en mindre villa, som bruges af skomagermester<br />
Oscar Olesen. Forrest ses Rådhushaven i regnvåd<br />
tilstand.<br />
Hovedvejen 136 foran kirken. Til venstre det lille hus, Østervej 2, 15. august 1943<br />
16
Foran huset Hovedvejen 136 ses til venstre indehaveren, bogbindermester Sophie<br />
Schiøler. Damen til højre er musikpædagog og hedder Mason, 1915<br />
Fælles for de nævnte bygninger er deres omskiftelige<br />
historie, som er afsluttet med nedrivning. Bryggeriet til<br />
højre er kun en svag afglans af fordums storhed. Det blev<br />
opført i 1840’erne og udviklede sig i løbet af de næste årtier<br />
til byens vigtigste arbejdsplads. Konkurrencen fra det<br />
fremstormende Carlsberg blev dog for hård, og i 1915 ophørte<br />
virksomheden. De sidste bygninger blev revet ned<br />
midt i 1950’erne, da Arne Jacobsens rådhus skulle opføres.<br />
Bryggerens villa fra 1902 overlevede dog og er i dag en del<br />
af rådhuskomplekset.<br />
Sophie Schiølers flotte hus foran kirken var som nævnt<br />
bogbinderværksted, og også en lille boghandel blev der<br />
plads til. Bogbindermesterens søster, Augusta Schiøler,<br />
boede i en af lejlighederne med sin søn, den senere velkendte<br />
pianist Victor Schiøler. Vores lokale historiker og<br />
fotograf, Knud Hansen, kom i huset og beretter, at det var<br />
17
et morsomt sted at være, hvor der altid skete noget.<br />
Huset blev i begyndelsen af 1920’erne overdraget til<br />
politiet. Byens politistation på stedet bestod til 1943, da<br />
man rykkede over i et nyt hus på den modsatte side af<br />
Hovedvejen. Den gamle politistation blev nu <strong>Glostrup</strong><br />
Kommunes Ingeniørkontor, senere kendt som Teknisk<br />
Forvaltning.<br />
En græsbeklædt Rådhusvej med De Gamles Hjem til venstre. I baggrunden er Arne<br />
Jacobsens rådhus netop under opførelse. Bagest findes kirkens tårn, 28. juni 1958<br />
Da Arne Jacobsens rådhus stod færdigt i 1959, flyttede<br />
ingeniørerne derover. Husets placering lige foran kirken<br />
havde længe været til irritation for mange, og det blev derfor<br />
nu revet ned.<br />
Huset på hjørnet af Østervej og Hovedvejen daterer sig<br />
fra 1890’erne, og det var i årenes løb hjemsted for en række<br />
virksomheder og foreninger. Skotøjsreparationsværksted<br />
står der over døren, et noget langt og besværligt ord, som<br />
næppe kunne bruges i dag. Men skomagermester Oscar<br />
Olesen har vel blot fuldt tidens skik og brug. Huset blev<br />
som nævnt revet ned, og vi får oprettet Kirkepladsen.<br />
18
AIK-damehold. Hvem og hvornår?<br />
Hvem er det?<br />
Under min gennemgang af gamle fotos stødte jeg en<br />
dag på dette flotte billede af et damehold. Noget tyder<br />
på, at damerne hører til i AIK (senere: IF 32).<br />
Årstallet kendes ikke, men det er formentlig at finde et<br />
sted i 1940’erne.<br />
Alt er således meget usikkert, og jeg beder derfor læserne<br />
om hjælp. Hvis nogen ved noget om personerne på billedet,<br />
vil jeg blive meget glad for at høre om det.<br />
19
Gaver til arkivet<br />
Grindsted Lokalhistoriske Arkiv: Højtoftevej 13 (matr.<strong>nr</strong>. 1fd <strong>Glostrup</strong>),<br />
arkitekttegning, u.å.<br />
Ellen Hansen: Ejby Gadekær med børn på isen, vinter 1969-1970. Foto.<br />
Ruth Simonsen: Heggelunds Allé 18 med murermester Hans Christian<br />
Pedersen og hustru, 1955. Foto. Samme sted: Marie Clementsen med kusine<br />
Astrid fra Færøerne, 1923. Foto. Højvangskolen og Heggelunds Allé, 1954.<br />
Luftfoto. Tove Pedersen på cykel på Heggelunds Allé, ca. 1943. Foto. Marie<br />
Pedersen i Heggelunds Allé 18, ca. 1931. Foto. Marie Clementsen på motorcykel<br />
på Herstedøster Præstegård, 1922. Foto. Familie Pedersen på Heggelunds<br />
Allé 18, 19<strong>44</strong>. Foto.<br />
Verner Hansen: Bronze-celt, fundet i Aksel Hansens bo, 2006.<br />
Kurt B. Madsen: Albert Madsen (fajanceformer) med hustru Alma, 1933.<br />
Bryllupsfoto.<br />
Rudy Dorfer: Lærer Jens Frederik Jensen, ca. 1904. Foto. Samme, ca. 1952.<br />
Foto. Plejehjemmet Dalvangens første beboere fester, 1970. Foto. Jens Frederik<br />
Jensen taler, ca. 1964. Foto. <strong>Glostrup</strong> Kommuneskoles lærerstab, ca.<br />
1925. Foto. Samme fra 1950’erne. Foto. Jens Frederik Jensen møder gamle<br />
elever, 1960. 4 fotos. <strong>Glostrup</strong> Kommuneskoles præliminæreksamenshold,<br />
1935. Foto. Skandinavisk Hundebureau v. Vilhelm Høpfner (internatet i<br />
<strong>Glostrup</strong>), u.å. 3 avisfotos. Vilhelm Høpfner (svigerfar til Jens Frederik<br />
Jensen), u.å. Foto. Tegninger som gave til Jens Frederik Jensen ved 25-års<br />
skolejubilæet i 1938. <strong>Fra</strong> Bodegastien til Hartmannstien (nye skilte opstilles),<br />
2006. 5 fotos.<br />
20
Syddansk Universitetsforlag: Lige ud ad landevejen. Med hestevogn og bil på amternes<br />
veje 1868-2006. Af Jørgen Burchardt og Mette Schønberg. Bog.<br />
Københavns Amts Kulturelle Forvaltning: Kulturhistorisk Oversigt indtil<br />
1050. Af Linda Didia Boye. Kroppedal Museum, 2006. Bog.<br />
Gerda Jørgensen: Ejby Skoles elever, ca. 1918. Foto.<br />
Bent Daae: Eduard Morten Daae 90 år (fest på Nyvej 11), 1952. Foto.<br />
Roskilde Lokalhistoriske Arkiv: <strong>Glostrup</strong>-folk i Roskilde Avis, 1974-<br />
2001. Pressefotos.<br />
Børne- og Kulturforvaltningen (<strong>Glostrup</strong> Kommune): Børneliv i <strong>Glostrup</strong><br />
– evaluering af Børnepolitik 2003-2006. Hefte.<br />
Kroppedal Museum: Børn præsenterer udvidelsesplaner for Vestervangskolen,<br />
ca. 1968. Foto.<br />
Ole Fenger: Statshospitalet i <strong>Glostrup</strong>, ca. 1965. Orienteringsfolder.<br />
<strong>Glostrup</strong> Bio: <strong>Glostrup</strong> Biograftheater på Heggelunds Allé med nærmeste<br />
omgivelser, november 1942. 10 fotos.<br />
<strong>Glostrup</strong> Biograftheater sammensat af fire enkeltfotos fra 1942<br />
21
På rejse i tidsmaskinen<br />
En af <strong>Glostrup</strong>s gamle veje er Gerdasvej. Den løber<br />
fra Banegårdsvej mod øst til Byparken.<br />
Parallelt med vejen (og i øvrigt ganske tæt ved den) finder<br />
vi jernbanen, som siden 1847 har været en af byens livsnerver.<br />
I 1953 kom S-toget til <strong>Glostrup</strong>, og det betød flere tog<br />
og passagerer og dermed også mere støj fra banen. For at<br />
begrænse støjvirkningerne har man derfor i moderne tid<br />
forsynet vejen med en støjafskærmning, som skal gøre tilværelsen<br />
lidt behageligere for naboerne.<br />
Bemærk gasbeholderen på det øverste billede. <strong>Glostrup</strong><br />
fik eget gasværk i 1906, og byen kom således med på den<br />
allernyeste udvikling. Senere blev <strong>Glostrup</strong> tilknyttet Københavns<br />
gasforsyningsnet, og beholderen er nu borte.<br />
På det nederste foto ses til venstre indgangen til firmaet<br />
Leif M. Jensen A/S, som beskæftiger sig med kloakvedligeholdelse<br />
og industrirenovation. Firmaet findes ikke længere<br />
på adressen. Grunden er ryddet, og firmaet er flyttet<br />
til Sydvestvej 70.<br />
På grunden er nu 26 boliger i sydlandsk stil planlagt opført.<br />
Boligerne får adgang fra Edithsvej.<br />
Bemærk på det øverste foto, at vejen slår et knæk. Den<br />
slags uorden kan man selvfølgelig ikke have i vor tid:<br />
Nu er vejen rettet ud og lettere passabel.<br />
22
Gerdasvej under Østbroen mod øst. Til højre jernbanen med stakit, 5. juli 1959<br />
Gerdasvej under Østbroen mod øst. Til højre er opført støjvold, 17. oktober 2006<br />
23