BILLEDHUGGER MED AMBITIONER - Spastikerforeningen
BILLEDHUGGER MED AMBITIONER - Spastikerforeningen
BILLEDHUGGER MED AMBITIONER - Spastikerforeningen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
også lagt stor vægt på identitetsdan-<br />
nelse og på at styrke og understøtte<br />
de sociale og personlige kompetencer i<br />
uddannelsen. Selvstændighed, selvindsigt,<br />
modenhed, forberedelse til at flytte<br />
hjemmefra, botræning og tilsvarende<br />
sociale og praktiske færdigheder er højt<br />
prioriteret i de fleste af forløbene. Noget<br />
som netop det ungdomsmiljø, der kan<br />
skabes omkring en ungdomsuddannelse,<br />
er med til at fremme, uanset om<br />
ungdomsuddannelsen hedder STU, HTX<br />
eller gymnasiet.<br />
Omvendt er der væsentligt mindre<br />
fokus på mere traditionelle faglige<br />
kompetencer, som dansk, matematik og<br />
sprogundervisning. Og når der er fokus<br />
på disse kompetencer, så sker det ofte<br />
som en integreret del af f.eks. botræning,<br />
madlavning eller anden praktisk<br />
undervisning, hvor man kan indlægge<br />
f.eks. matematik eller sprogundervisning<br />
som en del af den praktiske undervisning.<br />
Kun i to af forløbene er der en vis<br />
fokus på traditionelle boglige færdigheder<br />
ud fra et perspektiv om efterfølgende<br />
uddannelse og job.<br />
STU - forberedelse til hvad?<br />
Det ligger i hele uddannelsens grundtanke,<br />
at den skal tilrettelægges individuelt.<br />
Og analysen peger på, at det i meget vid<br />
udstrækning sker.<br />
Et individuelt udgangspunkt betyder<br />
selvfølgelig, at uddannelsen må tage<br />
sit udgangspunkt, der hvor eleverne<br />
er, og møde dem i de behov de har.<br />
Det indebærer for denne gruppe elever<br />
tydeligvis, at der bliver et meget stort<br />
fokus på praktiske, personlige og sociale<br />
kompetencer frem for en mere klassisk<br />
faglighed.<br />
Flere af de voksne rundt om de fem<br />
unge i vores analyser peger derfor på, at<br />
uddannelsen ligger for tidligt, hvis en del<br />
af formålet er at gøre den unge arbejdsmarkedsparat.<br />
De er for unge til det<br />
perspektiv, når de afslutter uddannelsen.<br />
Der er simpelthen for meget andet, der<br />
skal indhentes og bygges færdigt på den<br />
personlige front, før de er klar til at tale<br />
om arbejdsmarked og beskæftigelse.<br />
Parallelt hermed peger analysen på,<br />
at den særligt tilrettelagte ungdoms-<br />
uddannelse i nogen grad foregår i et<br />
kommunalt vakuum, hvor øvrige grene<br />
af den kommunale forvaltning inddrages<br />
i alt for lille omfang. Det kan være socialforvaltningen<br />
i forhold til den unges<br />
bolig eller jobcentret i forhold til beskæftigelse.<br />
Konsekvensen er, at STU’en ikke<br />
i tilstrækkelig grad kommer til at formidle<br />
overgangen til voksenlivet.<br />
Behov for flere tilbud til målgruppen<br />
Det får <strong>Spastikerforeningen</strong> til at konkludere,<br />
at der kunne være behov for<br />
en eller anden form for supplement til<br />
STU’en – evt. en overbygning på den<br />
nuværende STU, som i højere grad kunne<br />
fokusere på at gøre eleverne parate til<br />
mere uddannelse eller arbejdsmarkedet.<br />
Når STU’en om få år er fuldt og<br />
endeligt indfaset, så vil den typiske STUelev<br />
formentlig være under eller omkring<br />
20 år, når uddannelsen afsluttes. Det er,<br />
når man tager målgruppen i betragtning,<br />
en meget ung alder udelukkende at have<br />
KORT OM STU<br />
• Uddannelsen trådte i kraft pr. 1. august 2007.<br />
• Unge under 25, som ikke – selv med betydelig hjælp – kan gennemføre en<br />
ordinær ungdomsuddannelse har et retskrav på en STU.<br />
• Uddannelsen er 3-årig.<br />
DE NYESTE TAL<br />
OM STU (fra 31. december 2011):<br />
Ved udgangen af 2011 var 5.086 elever i gang med en STU. Gennemsnitsalderen<br />
er 19,8 år.<br />
Ca. 1/3 er kvinder. 2/3 er mænd.<br />
beskæftigelse eller mere sandsynligt ledighed<br />
som perspektiv. Der burde derfor<br />
være yderligere en vifte af uddannelsestilbud<br />
til unge i 20-25 års alderen, som<br />
har så svære funktionsnedsættelser, at<br />
de ikke kan benytte det ordinære uddannelsessystem.<br />
Tilbud, som i udpræget<br />
grad har fokus på, gennem en individuel<br />
og håndholdt indsats, at hjælpe den<br />
unge i gang på arbejdsmarkedet.<br />
Det kunne være noget af det<br />
positive, der kunne komme ud af de<br />
intentioner, som ligger i både førtidspensions-<br />
og kontanthjælpsreformen:<br />
konkret individuel indsats, der med<br />
udgangspunkt i den enkelte fører frem<br />
til inklusion og deltagelse på arbejdsmarkedet.<br />
Den samlede analyse ”Undersøgelse af<br />
spastikeres brug af den særligt tilrettelagte<br />
ungdomsuddannelse” kan findes<br />
og læses på <strong>Spastikerforeningen</strong>s hjemmeside:<br />
www.spastikerforeningen.dk<br />
Unge med CP indgår i statistikken under gruppen bevægelseshandicappede,<br />
som i alt udgør 235 elever. Men vi ved ikke præcist, hvor stor en andel af det<br />
tal unge med CP udgør.<br />
2/3 af eleverne visiteres på grund af generelle indlæringsvanskeligheder (udviklingshæmmede<br />
og sent udviklede).<br />
30 procent af eleverne gik på en specialskole før de startede på STU. Godt 20<br />
procent gik i ordinær folkeskole – herunder også specialklasser.<br />
Uddannelsen er ikke SU-berettiget: 1/3 af eleverne lever af førtidspension.<br />
1/3 lever af kontanthjælp. 1/3 af andre ydelser og forældrestøtte.<br />
Spastikeren 3/2013<br />
15