Kendskab giver venskab – om trivsel på Grønløkkeskolen
Kendskab giver venskab – om trivsel på Grønløkkeskolen
Kendskab giver venskab – om trivsel på Grønløkkeskolen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kendskab</strong><br />
<strong>giver</strong> <strong>venskab</strong><br />
<strong>–</strong> <strong>om</strong> <strong>trivsel</strong> <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong><br />
• <strong>Kendskab</strong> <strong>giver</strong> <strong>venskab</strong><br />
• Tiende<strong>trivsel</strong><br />
• TRIVSEL...tanker fra en mor<br />
• 2 sprog, 2 drenge & <strong>trivsel</strong><br />
• Man kan altid se <strong>på</strong> et menneske, når det ikke trives!<br />
• Sunde madvaner <strong>giver</strong> sunde børn
<strong>Grønløkkeskolen</strong><br />
Foto: Jørn Ulrich Nielsen, m.fl . • Layout og produktion: Kongsvang Bogtrykkeri
Forord<br />
»<strong>Grønløkkeskolen</strong> er den bedste<br />
skole i verden. Der er ikke noget<br />
ballade, der ikke nogen, der slåsser,<br />
alle er søde ved hinanden«<br />
Ovenstående citat er taget fra et af de<br />
mange udsagn, s<strong>om</strong> eleverne gav i<br />
forbindelse med skolens <strong>trivsel</strong>suge. At<br />
tingene ikke altid forholder sig, s<strong>om</strong> vi<br />
kan læse det i citatet, ved vi godt.<br />
På <strong>Grønløkkeskolen</strong> har vi sat <strong>trivsel</strong> <strong>på</strong><br />
dagsordenen.<br />
Vi vil en skole, hvor eleverne trives endnu<br />
bedre, og en skole hvor det fortsat er rart<br />
at være. Derfor har vi igennem det meste<br />
af et år arbejdet med at udvide vores<br />
<strong>trivsel</strong>spolitik og har fremmet tiltag, der<br />
skal skabe større <strong>trivsel</strong>.<br />
Senest havde vi en <strong>trivsel</strong>suge i uge 41,<br />
hvor alle elever arbejdede med <strong>trivsel</strong> <strong>på</strong><br />
tværs af alder. Her bad vi bl.a. forskellige<br />
elever <strong>om</strong> at udtale sig <strong>om</strong> <strong>trivsel</strong> og fi k<br />
en perlerække af udsagn, s<strong>om</strong> tidligere<br />
har været udgivet i en elektronisk avis <strong>på</strong><br />
skolens hjemmeside. Disse udsagn, s<strong>om</strong><br />
ovenstående citat er et af, gav et billede<br />
af mange elever, der trives. Trivsel er<br />
noget, s<strong>om</strong> vi kan skabe rammerne for,<br />
Forord<br />
og s<strong>om</strong> hele tiden udvikler sig. Trivsel er<br />
også et ord, der har mange betydninger,<br />
og disse betydninger er afhængige af,<br />
hvem der hører det.<br />
Derfor har vi i dette lille hæfte samlet en<br />
række artikler <strong>om</strong> forskellige opfattelser<br />
af <strong>trivsel</strong>.<br />
Til sidst er præsentationen af skolens nye<br />
<strong>trivsel</strong>spolitik.<br />
Jeg vil gerne opfordre til, at <strong>trivsel</strong>savisen<br />
og -politikken tages op til debat <strong>på</strong><br />
forældremøder og bruges til aktivt at<br />
skabe verdens bedste folkeskole, for de<br />
elever der går <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>.<br />
God fornøjelse med<br />
læsningen.<br />
Stefan Møller Christiansen<br />
Skoleleder
Af Hanne Ørnbjerg<br />
En lækker fi skefrikadelle med et strejf af remoulade<br />
sirligt dekoreret i det ene hjørne, og oven<strong>på</strong> 2<br />
halve minit<strong>om</strong>ater skåret ud med takker s<strong>om</strong> <strong>på</strong> en<br />
græskarmand. Gulerods- og agurkebjælker pakket ind<br />
i folie, spegepølse, der hvilte sig <strong>på</strong> et stykke frisk<br />
grønt salat, og 2 stykker fi gen<strong>på</strong>læg <strong>på</strong> et halvt stykke<br />
rugbrød. Det var blandt andet, hvad 1.b koncentrerede<br />
sig <strong>om</strong>, da jeg valgte at stille dem spørgsmålet,<br />
”Hvorfor trives I <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>?”<br />
Dårlig timing måtte jeg med lettere irritation<br />
konstatere, for skal sandheden frem, var der ikke én<br />
eneste 1.b’er, der hørte en pind efter det, jeg stod og<br />
spurgte dem <strong>om</strong>. Men helt ærligt, hvor langs<strong>om</strong> er<br />
det også tilladt for en journalist at være. Et gammelt<br />
journalistudtryk siger, ”don’t tell it, show it!”, og det<br />
var jo det 1.b gjorde. De viste mig lige præcis, at de<br />
stortrivedes sammen med deres nye venner fra 6.b.<br />
At lave madpakke til hinanden var ét af ugens<br />
temaer i <strong>Grønløkkeskolen</strong>s <strong>trivsel</strong>suge. ”<strong>Kendskab</strong><br />
<strong>giver</strong> <strong>venskab</strong>” var kodeordet hos 1.b og deres<br />
<strong>venskab</strong>sklasse 6.b, og et fjollet journalistspørgsmål<br />
kunne selvfølgelig ikke hamle op med det at sidde ved<br />
siden af sin nye 6. klasses ven og nyde vedk<strong>om</strong>mendes<br />
lækre madpakke med en trøffel-træstamme s<strong>om</strong> forret.<br />
Til sidst fi k én af sjette klasses pigerne dog ondt af<br />
journalisten. ”Det er dejligt, at der er styr <strong>på</strong> det hele<br />
her <strong>på</strong> Grønløkke”, svarede hun med et storesøsterligt<br />
smil, der liges<strong>om</strong> undskyldte den manglende<br />
koncentration.<br />
<strong>Kendskab</strong><br />
<strong>giver</strong><br />
<strong>venskab</strong><br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong> havde <strong>trivsel</strong> <strong>på</strong> programmet 4 dage<br />
i oktober. Ideen med temaugen var at arbejde med<br />
aktiviteter, der gav gode og sjove oplevelser, og s<strong>om</strong><br />
bandt alle sammen s<strong>om</strong> skole. Trivselsugen var en del<br />
af en højere plan, nemlig at skolens <strong>trivsel</strong>spolitik skal<br />
nedfældes <strong>på</strong> skrift.<br />
I princippet kunne man lave hvad s<strong>om</strong> helst,<br />
men tidsrammerne alene gav selvfølgelig sine<br />
begrænsninger. Ingen kunne tage <strong>på</strong> en jord<strong>om</strong>sejling<br />
for eksempel.<br />
Alle klasser og lærere organiseredes i grupper <strong>på</strong><br />
tværs med både små og store børn. Én fast opgave<br />
for samtlige grupper var, at de skulle lave et vers til<br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong>s fælles <strong>trivsel</strong>ssang. Sangen blev<br />
fremført den sidste dag til den store fælles afslutning<br />
i skolens idrætshal, med eleverne s<strong>om</strong> kor, og lærere<br />
i orkestret med skoleleder Stefan Christiansen s<strong>om</strong><br />
dirigent. Stefan Christiansen var også personen, der var<br />
forfatter til de første vers af <strong>trivsel</strong>ssangen.<br />
Aktiviteterne var utallige i ugens løb. Eleverne fi skede,<br />
kværnede mælk, lavede brød i jordovne, lavede suppe<br />
over bål, indøvede musiknumre, og en journalistgruppe<br />
lavede reportage over ugen. Der var spillebule,<br />
fremstilling af læsebog, orienteringsløb, fabrikation<br />
af marmelade, og bagning af boller. Der var idræt <strong>på</strong><br />
programmet, dans og musik, forskellige spil, stjerneløb,<br />
skattejagt og meget, meget andet. Det var en rigtig<br />
god uge, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> fredagen blev afsluttet med den<br />
årlige motionsdag. En dag s<strong>om</strong> helt sikkert blev præget
af alle de nye <strong>venskab</strong>er, der var blevet indgået i ugens<br />
løb.<br />
For kendskab <strong>giver</strong> <strong>venskab</strong>. Det var overskriften hos<br />
1.b og 6.b. Lotte Birkeholm og Birte Nielsen, begge<br />
to klasselærere for 1.b fortæller <strong>om</strong> dagen: ”Børnene<br />
havde det utrolig sjovt. De små har fra dag ét været<br />
klistret til de store. De har fundet en stor ven, s<strong>om</strong> de<br />
støtter sig til, og ser op til, men 6.b har også følt et<br />
stort ansvar overfor de små. Vi har ikke haft én eneste<br />
episode, hvor vi skulle ind at løse konfl ikter.<br />
De store har helt klart fået et større selvværd af at være<br />
sammen med de små fra 1.b. Det er jo fedt at være<br />
stor, og have en lille én, der synes man er sej. Én af<br />
opgaverne for 6.b var blandt andet at lave en lille avis,<br />
de skulle interviewe og skrive, og de små har beundret<br />
dem, for alt det de kunne.”<br />
Et andet af projekterne i ugens løb for 1.b og 6.b var<br />
at vise sit værelse til sin nye ven. ”Vi ville også gerne<br />
have en k<strong>om</strong>munikation i hjemmene”, fortsætter de<br />
to erfarne lærere, ”for <strong>trivsel</strong> hænger også sammen<br />
med at børnene trives derhjemme. ”<strong>Kendskab</strong> <strong>giver</strong><br />
<strong>venskab</strong>” lægger helt klart op til en dialog, for pludselig<br />
har man noget at snakke <strong>om</strong> i stedet for at sidde og<br />
se fjernsyn eller spille c<strong>om</strong>puter. At se hinandens<br />
værelse, eller snakke <strong>om</strong> ens yndlingsmadpakke, det<br />
<strong>giver</strong> en god snak. Den ene dag skulle de små lave<br />
madpakke til de store, den næste dag skulle de store<br />
lave madpakke til de små. De store benyttede sig så<br />
samtidig af lejligheden til at fortælle de små <strong>om</strong> sunde<br />
madvaner, så de små har rent faktisk lært en masse <strong>om</strong><br />
dette emne.<br />
Vi kender begge klasser rigtig godt, der-for vidste vi,<br />
at de store var ansvarlige, og derfor turde vi lade dem<br />
gøre det. Omvendt har de små skullet tage hjem og<br />
give deres forældre besked <strong>om</strong>, hvad deres nye ven<br />
gerne ville have til frokost. Det har 1.b også lært meget<br />
af, det er jo et <strong>om</strong>råde, s<strong>om</strong> forældrene normalt tager<br />
sig af.”<br />
Begge lærere betegner ugen s<strong>om</strong> en kæmpe succes.<br />
”Vi har en fl ok børn, s<strong>om</strong> er blevet b<strong>om</strong>barderet med<br />
sanseindtryk, og s<strong>om</strong> har haft nogle rigtig gode dage.<br />
De har fået nye venner, og hvilet i sig selv med det de<br />
nu har siddet og lavet. Og vi lærere har haft tid til at<br />
snakke med eleverne.”<br />
Lis Lønborg, klasselærer i 3b betegner også <strong>trivsel</strong>sugen<br />
s<strong>om</strong> en stor succes. Tredje klasserne var sammen med<br />
ottende klasserne, og eleverne blev inddelt <strong>på</strong> tværs<br />
i 3 store grupper. Multimedie, glasbilleder, trætryk,<br />
bagning, frikadellestegning, bevægelse, rytmisk<br />
dans, rollespil, mooncar ræs og petanque var nogle<br />
af de ting, s<strong>om</strong> var <strong>på</strong> dagsordenen her. Lis Lønborg<br />
fortæller: ”Det var en fornøjelse at se børnene, så snart<br />
vi havde sat dem i gang, så kørte det bare. Børnene<br />
kunne fordybe sig, klokken ringede ikke, og de spiste<br />
sammen og snakkede, det var simpelthen dejligt at se,<br />
hvordan de store tog vare <strong>på</strong> de mindre, og de små i 3b<br />
fortalte mig <strong>om</strong>, hvor meget de lærte af de store.<br />
Det er også en god ide at lave det <strong>på</strong> tværs”, fortsætter<br />
Lis Lønborg, ”især nu her, hvor vi har delt skolen ind i<br />
fl øje. Nu ved vi godt, at vi alligevel er her alle sammen,<br />
selv <strong>om</strong> vi har delt skolen. Det var også godt, at hele<br />
skolen mødtes til fælles opvarmning <strong>om</strong> morgenen.<br />
Jeg tror helt klart, at skolen får glæde af denne<br />
<strong>trivsel</strong>suge resten af året”, slutter Lis Lønborg. ”Der er<br />
opstået nogle relationer, s<strong>om</strong> vil hænge ved, for det er<br />
godt at kende hinanden.”<br />
Ja, det er godt at kende hinanden, for kendskab<br />
<strong>giver</strong> <strong>venskab</strong>. Det kunne man i høj grad iagttage<br />
til <strong>trivsel</strong>sugens store fællesafslutning. Her var der<br />
underholdning <strong>på</strong> tværs. 27 piger fra ottende og tredje<br />
klasserne underholdte blandt andet med en rytmisk<br />
danseserie. Et fl ot punktum for 4 gode <strong>trivsel</strong>sdage,<br />
hvilket også en tilfreds og stolt skoleleder Stefan Møller<br />
Christiansen havde en afsluttende bemærkning til.<br />
”Jeg er meget imponeret over, hvad I ved <strong>om</strong> <strong>trivsel</strong><br />
efter denne uge”, udbrød han, mens tonerne fra<br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong>s <strong>trivsel</strong>ssang klingede ud.
10<br />
Tiende<strong>trivsel</strong><br />
Af Hanne Ørnbjerg<br />
”Planter kan trives eller mistrives. Hvis de skal trives,<br />
skal de have den rigtige mængde vand, den rigtige<br />
mængde gødning, den rigtige mængde sol, de rigtige<br />
jordbundsforhold, alt skal passe sammen. På samme<br />
måde tænker jeg <strong>på</strong> de unge mennesker, der k<strong>om</strong>mer<br />
alle mulige steder fra. Jeg kan ikke blot proppe dem<br />
i den samme muldjord, og give dem den samme<br />
mængde Substral oveni og så sige, nu trives de. Det<br />
holder simpelthen ikke. Der er nogle af dem, der skal<br />
have lidt ekstra næring i jorden, nogen af dem skal have<br />
ekstra Substral, nogen skal have ekstra lys, og nogen skal<br />
have mere vand end andre. Det er også vigtigt for mig<br />
s<strong>om</strong> voksen plante tydeligt at vise, hvilken kultur jeg<br />
ønsker, de skal vokse op i, men de skal samtidig have et<br />
frirum til at være sig selv i, jeg vil ikke lave <strong>om</strong> <strong>på</strong> deres<br />
personlighed.”<br />
Så smukt udtrykker overlærer Bent Gadgaard sig, når han<br />
skal svare <strong>på</strong> spørgsmålet <strong>om</strong>, hvordan han hvert eneste<br />
år forbereder sig <strong>på</strong> at modtage en ny tiende klasse. Bent<br />
Gadgaard er klasselærer for 10 I, og han fortæller, at den<br />
største forberedelse for ham først og fremmest ligger i<br />
det mentale. ”Det er spændende, og det er utroligt, at<br />
man kan bringe 23 elever sammen, s<strong>om</strong> klinger med<br />
hinanden, eller s<strong>om</strong> under alle <strong>om</strong>stændigheder fi nder<br />
en eller anden form for relation”, fortsætter læreren, der<br />
har undervist i 33 år.<br />
Udover 10 I, s<strong>om</strong> populært bliver kaldt for it-klassen,<br />
tilbyder skolen undervisning i S-klassen, s<strong>om</strong> er en<br />
faglig/boglig forberedelse til de gymnasiale uddannelser.<br />
Endelig er der E-klassen, også kaldet for Erhvervsklassen.<br />
Her er skoleåret en vekslen mellem skole og praktik.<br />
Mange af eleverne i E-klassen står rent faktisk allerede<br />
med en elevplads, når skoleåret slutter. I Århus K<strong>om</strong>mune<br />
er 10. klasse centeret lagt ud <strong>på</strong> ét vist antal skoler, hvor<br />
der er plads, og hvor der bydes ind <strong>på</strong> dem. Hver enkelt<br />
skole har sin helt egen kultur, og tilbyder forskelligt.<br />
Og det ser i høj grad ud til at tiende klasse eleverne<br />
trives <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>, også selv<strong>om</strong> de unge<br />
normalt ikke benytter sig af det lidt gammeldags ord<br />
<strong>trivsel</strong>. ”Vi har det godt”, siger de i stedet, stik imod<br />
ens eventuelle forventninger <strong>om</strong> at møde skoletræthed<br />
og pubertetsproblemer. Man kan nok ikke k<strong>om</strong>me helt<br />
uden<strong>om</strong>, at hos nogle rumsterer det i baghovedet, at<br />
tiende klasse er spild af tid. En holdning ikke mindst<br />
medier og politikere har været med til at skabe i de<br />
sidste år. Men k<strong>om</strong>mentarer s<strong>om</strong>, ”jeg gider ikke gå<br />
i skole, gab, lærerne er kedelige, de siger mig ikke<br />
noget mine klassekammerater, jeg savner min gamle<br />
skole”, eksisterer rent faktisk ikke <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>.<br />
Tværtimod må man sige. I 10 S for eksempel er<br />
stemningen god og positiv, og man får straks det indtryk,<br />
at her sidder 26 unge mennesker, der både har et stort<br />
ønske <strong>om</strong>, og en stærk vilje til at lære noget. Hvordan det<br />
kan lade sig gøre, når man tager i betragtning, at 10 S<br />
er sammensat af elever med 6 forskellige nationaliteter<br />
fra 15 forskellige skoler, det er et godt spørgsmål. Et<br />
spørgsmål s<strong>om</strong> vi har ladet de unge fra 10 S selv besvare.<br />
Én af drengene fortæller, at han valgte tiende klasse,<br />
fordi han havde fået skolen anbefalet af nogle af sine<br />
venner, og han er absolut ikke blevet skuffet. ”Jeg var<br />
skoletræt, så jeg var bange for at droppe ud, hvis jeg gik<br />
lige direkte i gymnasiet. Men jeg har det godt her <strong>på</strong><br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong>, jeg har fået mange nye venner, også fra<br />
de andre klasser, undervisningen er god, og lærerne er<br />
rigtig fl inke. Det faglige er vigtigt, men kammeratskabet<br />
er nok det allervigtigste. Men det hele hænger sammen.<br />
Hvis man ikke har gode kammerater <strong>på</strong> skolen, ville det<br />
blive svært at lære noget, så jeg vægter begge dele lige<br />
meget, og jeg kan ikke k<strong>om</strong>me <strong>på</strong> noget negativt at sige<br />
<strong>om</strong> skolen.”<br />
En pige fortæller videre: ”Jeg satsede <strong>på</strong> at få mere<br />
selvtillid, og blive bedre til at fremlægge, og det har<br />
allerede hjulpet meget. Jeg har fået mere selvtillid, og<br />
jeg er blevet meget mere åben. Jeg har fået rigtig gode<br />
venner, der hjælper. Man kan i det hele taget starte <strong>på</strong><br />
en frisk, k<strong>om</strong>me ud af den der rolle, hvor man er den<br />
”dumme”, eller ”hende den stille”. I den gamle skole<br />
følte jeg, at jeg kunne blive grint af, men nu er jeg<br />
sammen med mere voksne venner. Det negative er, at<br />
der er mange lektier, ho, ho.”<br />
”Jeg valgte tiende”, fortsætter en anden pige, ”fordi<br />
jeg ville blive mere moden og social., og jeg er allerede<br />
blevet meget mere social. Jeg valgte Grønløkke <strong>på</strong><br />
anbefaling, og det er en god skole med gode lærere.<br />
Der er et godt samarbejde mellem elever og lærere, der<br />
er først og fremmest gensidig respekt, det kan jeg godt<br />
lide”. Hendes veninde er enig og supplerer, ”vi har det<br />
sjovt, og der er ingen, der bliver holdt udenfor, og jeg er<br />
allerede blevet bedre fagligt, men der er langt at gå til<br />
bussen, hvis jeg skal have noget negativt med.”<br />
”Jeg tør meget mere end før”, fortsætter en tredje, ”men<br />
jeg ved ikke helt hvorfor. Jeg glæder mig til at k<strong>om</strong>me <strong>på</strong><br />
skolen, det gjorde jeg ikke i niende, den gamle skole var
useriøs, man slap af sted med mange ting, og lærerne<br />
var ikke særlig gode. Der er mere styr <strong>på</strong> det her”.<br />
Til sidst fortæller en dreng fra 10 S, at han <strong>på</strong> en eller<br />
anden måde, er blevet mere tryg i tiende, end han var i<br />
niende, og ikke nok med, at der er et godt samarbejde<br />
mellem lærere og elever, så er der ikke blot respekt,<br />
men også et rigtig godt sammenhold elever og elever<br />
imellem, også selv<strong>om</strong> klassen er sammensat af mange<br />
forskellige nationaliteter. ”Halvdelen er fra andre<br />
kulturer, men jeg har lært, at de egentlig ikke er så<br />
meget anderledes end os, de går også til fodbold, og ser<br />
fjernsyn s<strong>om</strong> vi andre. Det der betyder allermest for mig<br />
er, at få et rigtig godt år, og indtil videre ser det ud til at<br />
lykkes, jeg har intet negativt at sige”, slutter han.<br />
Kirsten Pedersen, delt klasselærer for 10 S er glad for, at<br />
eleverne i 10 S trives. ”Jeg har aldrig været ude for tiende<br />
klasser, det ikke var en succes”, fortæller læreren med 33<br />
års erfaring i bagagen, ”men vi hàr selvfølgelig oplevet<br />
elever, der ikke blev succeshistorier og haft år, det gik<br />
bedre end andre. Vi er to klasselærere i 10 S, og kan eleven<br />
ikke k<strong>om</strong>munikere med den ene, så kan vedk<strong>om</strong>mende<br />
nok med den anden. Vi har mange elevsamtaler og<br />
følger eleverne nøje. Hvis de ikke fungerer, har dårlige<br />
rutiner, hvis de er uforberedte, eller hvis de k<strong>om</strong>mer<br />
for sent i skole, så bliver det taget op med det samme.<br />
Forældrene informeres, så alle 3 parter i samarbejde kan<br />
ændre et dårligt mønster, før det bliver et problem.<br />
Jeg tror <strong>på</strong>, at eleverne bl.a. trives, fordi vi går så tæt <strong>på</strong><br />
dem. Vi viser, at vi gerne involverer os i dem .<br />
Alle tre tiende klasser har for øvrigt fælles rammer.<br />
Vi begynder året med en introtur, så vi straks<br />
lærer hinanden en smule at kende. Vi har desuden<br />
elevsamtaler ud fra et skema, de har udfyldt i forvejen.<br />
Det er en hyggelig snak, der <strong>giver</strong> os et godt kendskab<br />
til den enkelte elev. Det skal gå hurtigt at lære dem at<br />
kende, for før vi ser os <strong>om</strong>, er skoleåret <strong>om</strong>me.<br />
Man skal vælge tiende for at få overskud. Uddannelse<br />
er vigtig, men dannelse er ligeså vigtig”, afslutter<br />
Kirsten Pedersen. ”Det er ikke nok at være fagligt dygtig.<br />
Selvtillid, modenhed og udadvendthed er lige så vigtige<br />
faktorer i en gymnasial uddannelse, hvor eleven konstant<br />
skal foretage valg og vise selvstændighed. Er man ikke<br />
menneskeligt parat til dette, er risikoen for frafald stor.”<br />
Ligeværdighed og selvtillid er også kodeord, når det<br />
drejer sig <strong>om</strong> 10 E. Erhversklassens delte klasselærer<br />
Anja Lykke Pedersen tilføjer, ”10 E arbejder ud fra 5<br />
grundværdier. Disse værdier er humor, kammeratskab,<br />
tolerance, samarbejdsevne og handlekraft. Det<br />
<strong>på</strong>faldende er, at fi re ud af fem af klassens værdier<br />
bygger <strong>på</strong> fællesskab, at have det skægt med hinanden,<br />
at være en god kammerat for andre, at være tolerant,<br />
og at kunne samarbejde med hinanden. Alt sammen<br />
Fodboldspillere fra overbygningen<br />
aktiviteter, der bygger <strong>på</strong> samværet med andre<br />
mennesker. Mange af eleverne i 10 E har allerede været<br />
meget igennem i deres liv, og mange af de oplevelser,<br />
de har med sig fra deres tidligere skolegang har været alt<br />
andet end positive, men de har formået at k<strong>om</strong>me videre<br />
i deres liv. Nu sidder de i samme båd, de har ikke noget<br />
<strong>på</strong> hinanden, de er startet <strong>på</strong> en frisk. Så spørger man,<br />
<strong>om</strong> 10 E trives <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>, så er svaret: Ja, det<br />
gør de!”<br />
Det sociale aspekt er også vigtigt for 10 I, supplerer<br />
deres klasselære Bent Gadgaard. “Det sociale aspekt skal<br />
plejes, men det skal personligheden også”.<br />
Gadgaards drenge er en forsamling af unge mennesker,<br />
s<strong>om</strong> har it s<strong>om</strong> deres hovedinteresse, men s<strong>om</strong> samtidig<br />
er ufattelig sociale. De lever ikke op til de gængse<br />
forestillinger <strong>om</strong> ”it-nørder”. Efter overlærerens mening<br />
er en rigtig nørd udelukket fra socialt samvær, en nørd<br />
sidder med sin egen maskine, sin egen mus og sit eget<br />
tastatur, og det er der slet ikke tale <strong>om</strong> her, men hans<br />
drenge har tilbragt 9 år et andet sted, og så er det i<br />
mange tilfælde nok en lettelse at få et år sammen med<br />
ligesindede og med de helt samme interesser, det vil<br />
sige unge mennesker der ved, at de skal bruge it i deres<br />
fremtid. Enkelte af dem er måske før i tiden blevet<br />
betragtet s<strong>om</strong> nogle ”underlige nogen”, der ikke gad<br />
spille fodbold, men foretrak at tjatte og spille, så nu er<br />
de ikke ene mere. Det er pigerne i it-klassen heller ikke,<br />
for de er nemlig to i år. ”Af en eller anden mærkelig<br />
grund er det først og fremmest drenge, der vælger<br />
it-klassen”, fortæller Bent Gadgaard smilende, men<br />
samtidig fortæller han videre, at de to piger befi nder sig<br />
vældig godt i drengemiljøet. ”De er ligeværdige med<br />
drengene i sprog og udtryk”, men læreren må så også<br />
samtidig indrømme, at med 21 drenge og en klasselærer<br />
af hankøn, så er det s<strong>om</strong> regel ”drengepiger”, der vælger<br />
it-klassen.<br />
Piger eller drenge, det er egentlig ligegyldigt, så længe<br />
planterne trives <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>. Det gør de i hvert<br />
fald i tiende.
TRIVSEL<br />
...tanker fra en mor<br />
”Hej Mor, jeg har haft en god dag i dag”!! Findes der<br />
noget bedre, end når ens barn k<strong>om</strong>mer glad hjem fra<br />
skole og fortæller <strong>om</strong> alle de gode oplevelser, der har<br />
været i løbet af dagen? Nej, vi kan nok alle glæde<br />
os over de små stjernestunder, - så ved vi, at vore<br />
børn trives. Men det er desværre ikke hver dag, at<br />
oplevelserne <strong>giver</strong> anledning til en glad bemærkning.<br />
Når vore børn skal starte i skole, fortæller vi forældre<br />
entusiastisk <strong>om</strong>kring alt det fantastiske, der nu skal<br />
ske. Nu skal der læres en hel masse og man får mange<br />
kammerater, man kan have det sjovt med både i<br />
og udenfor skolen. Børnene er forventningsfulde og<br />
Dorthe Poort Nielsen, mor til 2 Grønløkke-børn<br />
glæder sig til et liv s<strong>om</strong> skolebarn, for mor og far har jo<br />
fortalt <strong>om</strong>, hvor skægt det er. Når så forventningerne<br />
ikke bliver indfriet og man har skoledage, hvor alting<br />
er surt, - ja, så trives man jo ikke. Vi fi k ikke det, vi<br />
forventede!<br />
Vi kan alle have en dårlig dag, men er der for mange af<br />
dem, og de dage hvor man har det skidt fl yder ud i ét,<br />
så kan man ikke længere tale <strong>om</strong> <strong>trivsel</strong>. Så mistrives<br />
man og her skal der sættes ind!<br />
Jeg er s<strong>om</strong> forældre utrolig glad for at <strong>Grønløkkeskolen</strong><br />
har fået fokus <strong>på</strong> vore børns <strong>trivsel</strong>. Der har lige været<br />
emneuge, hvor Trivsel var temaet og nu bliver der<br />
udgivet en Trivselsavis, hvor alle kan følge med i de<br />
tiltag skolen gør og de betragtninger vi hver især har.<br />
Jeg har fra mine børns klasser erfaret, at lærerne gør<br />
hvad de kan, for at danne sig et overblik over <strong>om</strong> alle<br />
i klassen har det godt og fungerer godt med hinanden.<br />
Og jeg ved, at lærerne forsøger, at tage hånd <strong>om</strong> de<br />
problemer, der måtte opstå. Det er bare ikke altid<br />
ressourcerne slår til - her har vi s<strong>om</strong> forældre et stort<br />
medansvar.
Det er utrolig vigtigt, at vi har en løbende og konstruktiv<br />
dialog med lærerne/skolen. En lærer kan jo<br />
ikke hjælpe, hvis ikke de oplever, der er noget galt<br />
med barnet. Der er i min verden ikke noget, der er for<br />
småt til at diskutere eller for banalt til at tage op i et<br />
forældreråd. Vi skal have alle kort <strong>på</strong> bordet og alle<br />
gøre vores bedste for at sikre, at lærerne/skolen får de<br />
oplysninger, der er nødvendige, for at lige nøjagtig mit<br />
barn trives. Jeg mener, vi skal bruge hinanden noget<br />
mere <strong>–</strong> både forældre og lærere imellem men også os<br />
forældre imellem. Det er sundt at få en snak <strong>om</strong>, hvilke<br />
regler og værdier, man har for sit barn. Det er godt at få<br />
det vendt med andre forældre, så vi kan afstemme vore<br />
forventninger til hinanden og til skolen og til vore børn!<br />
Når vore børn trives er de også i stand til at præstere.<br />
De har lysten og gejsten til at lære og til at tage del i<br />
klassen både fagligt og socialt. Men <strong>trivsel</strong> er jo ikke<br />
kun noget, der fi ndes <strong>på</strong> skolen. Det hele hænger<br />
jo sammen og her mener jeg forældre engagement<br />
er vigtig. Vi bliver nødt til at vise vore børn, at vi<br />
interesserer os <strong>–</strong> at vi støtter op <strong>om</strong> arrangementer <strong>–</strong> at<br />
vi deltager i møder - at vi hjælper med evt. problemer<br />
<strong>–</strong> at vi i bund og grund gør hvad vi kan for at hjælpe<br />
vore børn godt <strong>på</strong> vej til at angribe livet. Skolen kan<br />
ikke løfte opgaven alene, - det er et fælles projekt!<br />
Jeg er, s<strong>om</strong> mine børn, da de stod klar den første<br />
skoledag, fuld af forventning til et nyt kapitel <strong>på</strong><br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong>, hvor børnene er glade og fulde af<br />
iver efter at lære og have det sjovt! Lad os hjælpe<br />
hinanden med at <strong>Grønløkkeskolen</strong> bliver en skole, hvor<br />
der bliver talt ordentligt til hinanden, hvor børnene <strong>på</strong><br />
tværs af alder, religion og etnisk baggrund respekterer<br />
hinanden. Hvor børnene får tillært nye færdigheder og<br />
er nysgerrige efter mere viden.<br />
Hvis vi står sammen er jeg sikker <strong>på</strong>, vi kan nå i mål.<br />
Og så ville det da være skønt, hvis vi kan klæde vore<br />
børn <strong>på</strong> til et liv fuld af glæde og udfordringer og hvor<br />
vi vil høre igen og igen…<br />
”Hej Mor, jeg har haft en god dag i dag”!<br />
»Hej Mor, jeg har haft<br />
en god dag i dag«!
2<br />
2 sprog<br />
Af Hanne Ørnbjerg<br />
drenge<br />
<strong>trivsel</strong><br />
”Om der bliver gjort forskel <strong>på</strong> os og så danske elever?<br />
Nej, eller 99% positivt. Der er jo også danske elever,<br />
der ikke engang kan opnå 99%. Der er også tosprogede<br />
elever, der behandler de danske elever <strong>på</strong> en anden<br />
måde.”<br />
Mohi og Ahmad trives <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>. Selv<strong>om</strong> de<br />
s<strong>om</strong> andre tosprogede elever har skullet overvinde<br />
fl ere forhindringer end danske børn, for at kunne falde<br />
til i folkeskolen. Begge drenge synes, at de klarer sig<br />
rigtig godt både fagligt og socialt.<br />
Danske børn hører dansk fra fødslen og er godt rustede,<br />
når de i skolen skal lære at læse og skrive. Op gennem<br />
skoleforløbet fyldes der stille og roligt oven <strong>på</strong> disse<br />
færdigheder bl.a. med sprogfagene engelsk og tysk.<br />
Det er ikke de samme betingelser tosprogede elever<br />
stilles overfor. Når de ank<strong>om</strong>mer til Danmark, skal de<br />
forholde sig til det hele <strong>–</strong> alle fag <strong>–</strong> <strong>på</strong> én gang. S<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> det ikke var nok at skulle forlade sit hjemland med<br />
deraf følgende stressfaktorer.<br />
Mohi Faiz og Ahmad Mansoor er politiske fl ygtninge.<br />
Begge måtte sammen med deres nærmeste familie<br />
forlade Afghanistan <strong>på</strong> grund af krigen og de politiske<br />
forhold. Mohi er 16 år og har boet 10 år i Danmark.<br />
Ahmad er 15 år og har boet her siden 2001.<br />
Ahmed fortæller: ”Det tog os 2 måneder at k<strong>om</strong>me til<br />
Danmark, og det tog tid at vænne sig til de nye forhold.<br />
Jeg boede 9 måneder i et asylcenter, hvor jeg også gik<br />
i skole. Det var ikke en helt almindelig skole, for der<br />
var kun tosprogede elever. Jeg var cirka 9 år gammel,<br />
og jeg kunne kun tale afghansk. På et asylcenter<br />
kan de andre heller ikke dansk, men man lærer at<br />
k<strong>om</strong>munikere med hinanden <strong>på</strong> en eller anden måde.<br />
På et tidspunkt begyndte vi at snakke ”engelsk”, sådan<br />
noget vi selv fandt <strong>på</strong>, for vi kunne jo ikke engelsk.<br />
Vores engelsk var en blanding af alt muligt: arabisk,<br />
afghansk og dansk. I skolen snakkede vi dansk med<br />
læreren.”<br />
Ahmad fortsætter: ”efter 9 måneder fi k vi<br />
opholdstilladelse, og jeg kunne nu klare mig <strong>på</strong> dansk.<br />
Vi fl yttede til Galten, og der begyndte jeg i anden<br />
klasse. I sjette klasse valgte mine forældre at fl ytte til<br />
Århus <strong>på</strong> grund af min fars arbejde.”<br />
Mohi var yngre, da han ank<strong>om</strong> til Danmark. Han mener<br />
selv, at han har haft det lettere end Ahmad. ”Jeg var<br />
cirka 4 år gammel”, fortæller han, ”og k<strong>om</strong> direkte<br />
i børnehave. Der lærte jeg sproget, for man lærer jo<br />
hurtigt, når man er så lille. Jeg kunne altså dansk i<br />
forvejen, da jeg skulle til at lære engelsk og tysk.<br />
Både Mohi og Ahmad har tidligere gået <strong>på</strong> andre<br />
folkeskoler, men er fl yttet til <strong>Grønløkkeskolen</strong> for at<br />
lære mere. For Mohi tog det cirka 2 måneder at vænne<br />
sig til de nye forhold: kammeraterne, vennerne og<br />
skolen i det hele taget. Ahmad supplerer, ”det gik fi nt<br />
nok, synes jeg. Jeg blev modtaget godt <strong>på</strong> Grønløkke.<br />
Det har jo ikke så meget at gøre med, hvor man<br />
k<strong>om</strong>mer fra. Hvis man var dansker, tror jeg, at det ville
Mohi og Ahmad trives <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong><br />
tage lige så lang tid at vænne sig til de nye forhold. Det<br />
er jo så anderledes fra skole til skole.”<br />
Begge drengene er enige <strong>om</strong>, at de lærer mere <strong>på</strong><br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong>, end <strong>på</strong> de andre skoler. ”For vi laver<br />
vores lektier. Vi kunne selvfølgelig ligeså godt have<br />
lavet vores ting <strong>på</strong> de andre skoler, men i min klasse”,<br />
fortæller Mohi, ”var der så megen larm, og der var<br />
ingen, der gad høre efter”. Og Ahmad supplerer, ”Hvis<br />
man er sammen med nogen, der ikke gider lave noget,<br />
eller begynder at larme, så kan man altså ikke lade<br />
være med at hoppe med <strong>på</strong> vognen. Her er der stille<br />
i timerne, alle vil gerne have noget ud af timerne”,<br />
og Mohi slutter, ”det betyder meget for os at lære<br />
noget, for vi vil gerne have et godt liv, uddannelse er<br />
fremtiden”. Ahmad er helt enig, og <strong>på</strong> spørgsmålet,<br />
<strong>om</strong> uddannelse er vigtig for integration, svarer han: ”Ja,<br />
selvfølgelig for man skal jo kunne bevise, at vi også<br />
godt kan få et arbejde og en uddannelse, man behøver<br />
jo ikke at være dummere, fordi man k<strong>om</strong>mer fra et<br />
andet land vel?”<br />
De to trives godt <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>, ”Jeg er<br />
ikke ked af, at jeg valgte at fl ytte, jeg har gode<br />
klassekammerater, og lærerne er også gode. Jeg har<br />
både danske og tosprogede elever s<strong>om</strong> venner. Det<br />
er ikke svært at få danske venner,” siger Mohi.”Jeg<br />
har nogle gange været ude for forskelsbehandling,”<br />
fortæller Ahmad, ”men aldrig <strong>på</strong> skolen. Måske skyldes<br />
det også bare, at man misforstår hinanden. Men der er<br />
ingen forskel i forhold til de andre elever. Det<br />
er jo en personlig ting, <strong>om</strong> man har det godt,<br />
og det har slet ikke noget at gøre med, <strong>om</strong><br />
man er dansk, afghansk eller russisk.”<br />
”Eleverne behandler hinanden godt”,<br />
fortsætter Mohi. ”De behandler hinanden<br />
med respekt, de små behandler de store med<br />
respekt”. På spørgsmålet <strong>om</strong> de store også<br />
behandler de små med respekt, griner Mohi,<br />
”en lille smule, ha, ha, ja, men vi driller dem<br />
bare lidt og laver lidt sjov med dem.”<br />
Mohi og Ahmad er heldigvis tilfredse med<br />
(skole)tilværelsen, med én enkelt undtagelse:<br />
Der er for få lejrskoler <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>. ”Vi<br />
ville lære hinanden endnu mere at kende, hvis vi<br />
var sammen en weekend eller en uge”.<br />
Men sprogproblemer har de ikke mere, synes<br />
de. Det skulle da lige være, at Mohi så småt<br />
er begyndt at glemme nogle af de udtryk,<br />
han tidligere kunne <strong>på</strong> afghansk. ”Nu siger jeg<br />
udtrykkene <strong>på</strong> dansk i stedet, selv<strong>om</strong> jeg stadigvæk<br />
snakker afghansk derhjemme.” ”Det er noget, man<br />
aut<strong>om</strong>atisk k<strong>om</strong>mer til”, tilføjer Ahmad, ”det er jo<br />
ikke med vilje, man begynder at tale dansk vel, det<br />
k<strong>om</strong>mer af sig selv mere og mere. Selvfølgelig skal<br />
man huske <strong>på</strong>, at man ikke skal glemme, hvor man<br />
k<strong>om</strong>mer fra, for ellers kan man ikke vide, hvor man<br />
skal hen”, og med fl ottere k<strong>om</strong>mentar kan snakken <strong>om</strong><br />
<strong>trivsel</strong> med drengene fra Afghanistan vel ikke afsluttes.<br />
Den må man være enig i, ligegyldig <strong>om</strong> man k<strong>om</strong>mer<br />
fra Danmark, Frankrig, Rusland eller Afghanistan.
Af Hanne Ørnbjerg<br />
”Trivsel er, at man har lyst til at gå <strong>på</strong> arbejde, og en<br />
skole er jo børnenes arbejde. Man skal have lyst til at<br />
møde op, og man skal føle, at man har lov til at udvikle<br />
sig både fagligt og kammeratskabsmæssigt. Det er<br />
vigtigt med gode relationer til de mennesker, man<br />
er sammen med, og her taler jeg både <strong>om</strong> elever og<br />
medarbejdere. Trivsel er vigtig for alle, ellers lykkes ens<br />
arbejde ikke. Det er også vigtigt for mig, når jeg går<br />
<strong>på</strong> arbejde, at jeg har det godt med de mennesker, jeg<br />
møder,” siger <strong>Grønløkkeskolen</strong>s nye pædagogiske leder<br />
Lene Dippel Rasmussen.<br />
Lene Dippel Rasmussen k<strong>om</strong>mer fra en tidligere stilling<br />
s<strong>om</strong> viceinspektør <strong>på</strong> Darum Skole i Esbjerg, og hun<br />
blev uddannet s<strong>om</strong> lærer i 1985.<br />
”At trives, det er også at blive mødt der, hvor man er<br />
s<strong>om</strong> person, at man bliver accepteret, at man bliver<br />
Man kan altid se <strong>på</strong><br />
et menneske, når<br />
det ikke trives!<br />
Lene Dippel Rasmussen<br />
Pædagogisk leder<br />
udfordret, ikke for meget og ikke for lidt. Hvis det er<br />
for lidt, k<strong>om</strong>mer man til at kede sig, og hvis det er for<br />
meget, bliver man stresset. Det gælder både for børn<br />
og voksne”, fortsætter Lene Dippel Rasmussen i en<br />
samtale <strong>om</strong> <strong>trivsel</strong>.<br />
Hvad kan du s<strong>om</strong> pædagogisk leder gøre for at<br />
vedligeholde eller fremme trivslen <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>?<br />
”Jeg kan i hvert fald være med til at fortælle mine<br />
medarbejdere, hvor vigtigt det er at sætte <strong>trivsel</strong> <strong>på</strong><br />
dagsordenen. Det bør være en del af arbejdet med<br />
årsplanen, at man ikke kun tænker <strong>på</strong>, hvad det er, der<br />
skal nås i fagene, men også hvordan vi rent socialt vil<br />
arbejde med klassen. Hvor har klassen sine styrkesider<br />
socialt og <strong>trivsel</strong>smæssigt, og hvad skal vi arbejde<br />
med?<br />
Og så kan jeg også, s<strong>om</strong> pædagogisk leder, skubbe<br />
til samarbejdet mellem lærere og pædagoger. Langt<br />
de fl este af de små elever går i SFO, og jeg tror, det<br />
er vigtigt for dem, at vi har <strong>–</strong> og også signalerer en<br />
fælles holdning til, hvordan man er sammen s<strong>om</strong><br />
mennesker.”<br />
Hvad er din funktion, hvis et barn mistrives? ”Hvis<br />
det ikke er noget, de voksne <strong>om</strong>kring barnet selv kan<br />
løse, kan jeg bidrage med forslag til, hvordan man kan<br />
k<strong>om</strong>me videre i den konkrete sag, og jeg vil sikre mig,<br />
at forældrene er inddraget. Mange af konfl ikterne ser<br />
man også efter skoletid, hvor børnene jo er sammen i<br />
mange forskellige sammenhænge, så forældrene er en<br />
vigtig brik, når konfl ikter skal løses.<br />
Jeg synes, det er meget vigtigt, at forældrene ser<br />
klassen s<strong>om</strong> et fællesskab, de har et medansvar for<br />
at pleje. Deres barn er en del af et stort fællesskab,<br />
s<strong>om</strong> man skal tage vare <strong>på</strong>, - man skal tage vare <strong>på</strong><br />
de børn, s<strong>om</strong> man nogen gange ser stå lidt ude <strong>på</strong><br />
sidelinjen. Alle børn kan risikere at stå <strong>på</strong> sidelinjen<br />
<strong>på</strong> et tidspunkt i deres opvækst, fordi de er kede af<br />
det af en eller anden grund, eller fordi der er sket<br />
noget, der gør, at man ikke lige er med i fl okken. S<strong>om</strong><br />
forældre kan man gøre rigtig meget for at få dem med<br />
igen, invitere dem hjem for eksempel. Jeg tror ikke,
man møder en klasse, s<strong>om</strong> går igennem hele deres<br />
skoleforløb fra nulte til tiende, uden at man <strong>på</strong> et eller<br />
andet tidspunkt løber ind i <strong>trivsel</strong>sproblemer. De kan<br />
være store, de kan være små, men det er problemer,<br />
man er nødt til at tage fat <strong>på</strong>. For det bliver rigtig<br />
problematisk, hvis problemet får lov til at vokse sig<br />
stort. Man skal tage hånd <strong>om</strong> det, så snart man ser<br />
det.”<br />
Hvordan har trivslen det <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>? ”Jeg<br />
kender jo ikke klasserne og eleverne helt ind <strong>på</strong><br />
livet, men jeg har næsten været rundt at besøge alle<br />
klasserne nu, og mit generelle indtryk er, at der er<br />
en god stemning i klasserne, en god tone mellem<br />
lærer, pædagog og elever, og det er rigtig rart. Men<br />
<strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong> er det s<strong>om</strong> <strong>på</strong> alle andre skoler, at<br />
der er nogle klasser, der fungerer bedre end andre. Jeg<br />
tror, det har noget at gøre med, at når man er 20-25<br />
mennesker sammen, så betyder kemien mellem lige<br />
præcis de mennesker utrolig meget, og i nogle klasser<br />
skal alle parter, elever, forældre og lærere, kæmpe<br />
mere for fællesskabet end i andre klasser.<br />
I nogle klasser er det ligegyldigt, hvor mange elever<br />
der er, der er god stemning, og man taler pænt til<br />
hinanden, har en god <strong>trivsel</strong> og en pæn opførsel.<br />
Omvendt kan der være klasser, hvor ting simpelthen<br />
støder sammen imellem de mennesker, der er<br />
sammen, og så bliver det sværere. Der skal arbejdes<br />
mere for sagen, men mit indtryk er, at der alle steder<br />
arbejdes for trivslen <strong>på</strong> skolen.”<br />
Hvilke overvejelser gør man sig <strong>om</strong> dette, når man<br />
laver elevsammensætningen i indskolingen?<br />
”Vi har et rigtig godt samarbejde med<br />
daginstitutionerne. Det er vigtigt at få kendskab til<br />
børnene, og få at vide, hvordan de trives og fungerer.<br />
Hvad er de gode til og hvad er evt. svært? På den<br />
måde kan man sammensætte klasserne, så man har<br />
en fornemmelse af, at det her bliver to gode klasser.<br />
For nogle forældre kan det være meget svært at forstå,<br />
at Peter ikke kan k<strong>om</strong>me i klasse med sin bedste ven<br />
Søren, og det er ikke fordi, vi har lyst til at skille Peter<br />
og Søren, men fordi vi sammensætter klasserne, så vi<br />
har et billede af, at det bliver de bedst mulige klasser.<br />
Så må de to drenge lege sammen, alt det de vil i<br />
frikvartererne.”<br />
Med hensyn til mobning, hvordan undgår man<br />
mobning? ”Mobning er én af de værste former for<br />
mis<strong>trivsel</strong>, og det kan ikke accepteres overhovedet.<br />
Men man mobber ikke, hvis man selv har det godt.<br />
Det er en måde at hævde sig <strong>på</strong>, at vise overfor de<br />
andre, at man har magt, og det er man ikke nødt til,<br />
hvis man har det godt. Så i tilfælde af mobning er<br />
man nødt til at behandle både mobber og mobbeoffer.<br />
Hvis man er mobbeoffer, er der stor risiko for at ens<br />
selvværd langs<strong>om</strong>t forsvinder. Det skal der selvfølgelig<br />
arbejdes med, så billedet bliver vendt både for barnet<br />
selv og for de andre børn i klassen. Der skal arbejdes<br />
med de kammeratskaber, der har været og gerne<br />
skulle genetableres, og der skal arbejdes <strong>på</strong> nye<br />
kammeratskaber.<br />
Det er ikke kun en klasseopgave, men i høj grad også<br />
en forældreopgave. Alle skal inddrages og begge parter<br />
skal have antennerne ude, for det er ikke et problem<br />
man kan løse alene. Jo ældre børn bliver, jo sværere<br />
er opgaven, for blandt store børn foregår meget i det<br />
skjulte, så man ikke opdager det. At blive mobbet kan<br />
være så personlig en ting, at mange slet ikke fortæller<br />
<strong>om</strong> det.”<br />
Hvordan kan man se <strong>på</strong> et barn, at det ikke trives?<br />
”Man kan altid se <strong>på</strong> et menneske, når det ikke<br />
trives. Det bliver trist og indelukket, én der mobber<br />
trives heller ikke. Nogle børn bliver udadrettede<br />
og volds<strong>om</strong>me, hvis de ikke trives, og andre bliver<br />
indelukkede, sidder og hænger eller går lidt rundt for<br />
sig selv. Så man skal altid iagttage forandringer, det er<br />
meget vigtigt.<br />
Med hensyn til forandringer k<strong>om</strong>mer jeg i tanke <strong>om</strong><br />
en dreng jeg kendte, s<strong>om</strong> pludselig forandrede sig<br />
fra at være en frisk dreng med lidt for meget krudt<br />
bagi, dygtig og en god kammerat og altid den første<br />
til at spille fodbold og få frikvarter. En dag ville han<br />
lige pludselig ikke i skole. Da mor endelig fi k ham i<br />
skole, stod han bare og græd og kunne ikke sætte ord<br />
<strong>på</strong> hvorfor. Det stod <strong>på</strong> i fl ere måneder, hvor hverken<br />
forældre, lærere eller pædagoger kunne fi nde ud af,<br />
hvad der var sket, indtil en pædagog fandt ud af at<br />
naboens hund, s<strong>om</strong> var hans rigtig gode ven var død.<br />
Først da kunne man begynde at bearbejde hans sorg.<br />
Problemet var opstået udenfor skolen, men blev meget<br />
synligt i skolen, for er man ikke personligt i balance, er<br />
det svært at lære noget fagligt.”<br />
Hvordan undgår man, at et barn mistrives?<br />
”Samarbejdet <strong>om</strong>kring barnet skal helst gøre, at et<br />
problem aldrig når at blive til et stort problem. Man<br />
skal samarbejde internt <strong>på</strong> skolen, men også med<br />
familien, og man skal turde henvende sig til hinanden,<br />
og det gælder begge veje. Man skal ikke blot sige, at<br />
det kan vi godt selv klare her <strong>på</strong> skolen, eller det kan<br />
vi godt selv klare herhjemme, for det kan man ikke<br />
nødvendigvis. Forældre skal ikke vide alt <strong>om</strong> deres børn<br />
i skolen, lærere og pædagoger skal ikke vide alt <strong>om</strong><br />
børnene i deres fritid, men når der er noget, der ikke<br />
fungerer, så SKAL vi snakke sammen.
Sunde madvaner<br />
<strong>giver</strong> Sunde børn<br />
Af Hanne Ørnbjerg • Foto: Jørn Ulrich Nielsen<br />
”Jo ældre børn bliver, jo mere magt får de selv over<br />
det der med maden, og når vi k<strong>om</strong>mer op i de større<br />
klasser, er der desværre nogen, der begynder at<br />
springe morgenmad og madpakke over. Det er vigtigt<br />
i forhold til børn og unges <strong>trivsel</strong>, at de får noget<br />
ordentligt at spise. Jeg synes generelt, at børnene er<br />
ærlige <strong>om</strong>kring det, når de k<strong>om</strong>mer hen til mig, men<br />
jeg kan også sagtens sidde og snakke med dem <strong>om</strong>,<br />
hvor vigtigt det er, at de får noget sundt at spise, så<br />
hjernen har noget ordentligt at arbejde med, og så kan<br />
jeg se dem 5 minutter efter løbe over i Aktiv Super for<br />
at købe en roulade. Så én ting er, hvad børnene siger,<br />
en anden ting er, hvad de gør,” siger <strong>Grønløkkeskolen</strong>s<br />
sundhedsplejerske Anette Østergaard.<br />
Anette arbejder med børns <strong>trivsel</strong> og sundhed. Alle<br />
børn <strong>på</strong> skolen passerer sundhedsplejersken fl ere<br />
gange i løbet af deres skoletid. Hos hende snakkes der<br />
<strong>om</strong> sundhed, og hvordan man kan få det bedre med<br />
sig selv. Anette Østergaard arbejder først og fremmest<br />
forebyggende, rådgivende og vejledende. Her fortæller<br />
hun selv <strong>om</strong> sit arbejde.<br />
”Jeg ser alle skolebørn fra 0.-9. klasse <strong>på</strong> udvalgte<br />
klassetrin, og vi snakker <strong>om</strong> deres <strong>trivsel</strong> og sundhed,<br />
og det kan jo være mange ting. I de små klasser er der<br />
s<strong>om</strong> regel ikke de store problemer i forhold til mad. På<br />
det her tidspunkt er maden forældrenes ansvar, og de<br />
mindre elever er rigtig gode til at spise morgenmad,<br />
have madpakke med, og mange får mælk heroppe i<br />
skolen. Vi snakker også lidt <strong>om</strong>, hvordan de har det<br />
derhjemme, det betyder meget for børnenes sundhed<br />
og <strong>trivsel</strong>, at de har noget at gå op i efter skole. Vi<br />
snakker <strong>om</strong> deres sengetider, <strong>om</strong> de er udhvilede og<br />
friske, når de skal i skole næste morgen, og vi taler <strong>om</strong>,<br />
<strong>om</strong> de har nogle gode venner.<br />
Hos de lidt større børn begynder vi at snakke <strong>om</strong><br />
motion, og meget <strong>om</strong> kammerater. Hos børn i 3.-4.<br />
klasse er det i høj grad vennerne, det begynder at<br />
handle <strong>om</strong>. I femte klasse, snakker jeg med dem<br />
<strong>om</strong> pubertet, s<strong>om</strong> er ét af mine kerne<strong>om</strong>råder. Især<br />
pigerne i femte klasse er klar til det, for drengene<br />
Anette Østergaard<br />
Sundhedsplejersken<br />
er det s<strong>om</strong> regel lige tidligt nok. Derfor har jeg dem<br />
ovre i grupper, piger for sig og drenge for sig. Jeg har<br />
også en fi lm, s<strong>om</strong> jeg viser for hele klassen, så de<br />
lærer hinandens fysik og følelser at kende. I de store<br />
klasser er jeg <strong>om</strong>kring seksualundervisningen. S<strong>om</strong><br />
uddannet sygeplejerske har en sundhedsplejerske en<br />
stor viden <strong>om</strong> den fysiske opbygning af kroppen. Vi har<br />
også en god viden <strong>om</strong> seksualitet, prævention og <strong>om</strong><br />
sexrelaterede sygd<strong>om</strong>me, og en erfaring med, hvad<br />
man tænker, når man ikke helt ved, hvad der sker i<br />
ens krop. Vi har jo børnene igennem en årrække, så vi<br />
følger deres udvikling. I ottende klasse er drengene og<br />
pigerne ved at nå hinanden igen. Jeg har lige undervist<br />
en niende klasse, og der følges tingene fi nt ad.<br />
En sundhedsplejerske går også meget ind i, hvordan<br />
familien trives s<strong>om</strong> helhed. Ved skilsmisse for<br />
eksempel snakker jeg med børnene og forældrene,<br />
<strong>om</strong> forældrene kan snakke sammen, <strong>om</strong> de bor tæt<br />
<strong>på</strong> eller langt fra hinanden, det betyder jo rigtig<br />
meget for børnene. Jeg har også gode erfaringer med<br />
sorgbearbejdning. Der fi ndes nogle gode sorggrupper<br />
her i Tranbjerg, men jeg kan også fi nde <strong>på</strong> at kalde<br />
børn over, hvor vi snakker <strong>om</strong> det at have mistet en far<br />
eller en mor. I stedet for at henvise til en sorggruppe<br />
eller en psykolog, er det faktisk nogen gange nok, at<br />
de lige k<strong>om</strong>mer over til mig en 3-4 gange. I tilfælde<br />
af mobning, eller hvor det ikke lige fungerer med<br />
kammeraterne, kan jeg også sagtens gå ind. Det er<br />
sværere her at gøre noget helt konkret, men jeg går<br />
tit ind i et samarbejde med lærerne og forældrene, og<br />
snakker med dem <strong>om</strong>, hvad problemet kan skyldes.<br />
Hvis jeg kan se, at problemet er større, end jeg magter<br />
henviser jeg videre, og det er også altid i samarbejde<br />
med forældrene. Drejer det sig <strong>om</strong> noget lægeligt,<br />
inddrager jeg Børn- og Unge lægen, s<strong>om</strong> også er<br />
tilknyttet <strong>Grønløkkeskolen</strong>, men nogle gange indkalder<br />
vi til netværksmøder, hvor vi sammen med relevante<br />
samarbejdspartnere prøver at løse problemet. I de<br />
fl este tilfælde kan jeg dog fi nt klare opgaverne selv.”
<strong>Grønløkkeskolen</strong>s <strong>trivsel</strong>spolitik<br />
Det er værdifuldt, at den enkelte elev forholder sig<br />
selvstændigt til sin <strong>om</strong>verden og handler i respekt for<br />
andre, tager ansvar for egne handlinger samt føler, at<br />
han/hun er en vigtig brik i fællesskabet.<br />
Derfor skal eleverne opleve/ møde/ erkende:<br />
tryghed, faglig udfordring, glæde, ansvarlighed, egne<br />
muligheder.<br />
Trivsel er en væsentlig forudsætning for at kunne leve op til<br />
denne værdisætning.<br />
Formålet med denne <strong>trivsel</strong>spolitik er at fortælle, hvordan vi<br />
<strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong> opfatter <strong>trivsel</strong>, hvad vi gør for at fremme<br />
<strong>trivsel</strong> og hvad vi gør, når vi oplever, at elever ikke trives.<br />
<strong>Grønløkkeskolen</strong> er en stor arbejdsplads med voksne og børn.<br />
Derfor skal alle tage hensyn til hinanden i dagligdagen.<br />
Elever, personale og forældre er alle ansvarlige for at bidrage<br />
til trivslen <strong>på</strong> skolen, og derfor er alle også ansvarlige for at<br />
reagere <strong>på</strong> mis<strong>trivsel</strong> <strong>–</strong> såvel egen s<strong>om</strong> andres.<br />
TRIVSEL ER, NÅR ELEVENE HAR DET GODT<br />
Trivsel for en elev <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong> er kendetegnet ved,<br />
at eleven<br />
kan skabe kontakt til kammerater både i skolen og i<br />
fritiden<br />
• benytter et ordentligt sprog i <strong>om</strong>gangen med såvel andre<br />
elever s<strong>om</strong> voksne<br />
• glæder sig til at k<strong>om</strong>me i skole<br />
• oplever at have et tilhørssted<br />
• har et godt forhold til nærmeste lærere og pædagoger<br />
• oplever at være accepteret for den, eleven er<br />
Det er fremmende for trivslen <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>, at<br />
• alt personale er gode rollemodeller<br />
• der er et åbent og ærligt forældresamarbejde<br />
• der i hver klasse skabes fællesskab og god klassekultur<br />
• frikvartererne er gode og trygge<br />
• der er gode fællesarrangementer for hele skolen<br />
• skabe succeshistorier for den enkelte elev<br />
• store og små elever kender hinanden via <strong>venskab</strong>sklasser<br />
<strong>–</strong> kendskab gir´ <strong>venskab</strong><br />
• elever og forældre er bevidste <strong>om</strong> klassens sociale liv<br />
Tegn <strong>på</strong>, at elever <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong> ikke trives er:<br />
• eleven bliver passiv og trækker sig ud af fællesskabet<br />
• eleven søger uforholdsmæssig megen voksenkontakt<br />
• forældre, pædagoger og lærere oplever, at eleven går<br />
tilbage i udviklingstrin<br />
• forældre, lærere, pædagoger og andre børn oplever, at<br />
eleven udviser ringe selvtillid<br />
• eleven k<strong>om</strong>mer let ud af balance, bliver opfarende eller<br />
indelukket<br />
• eleven k<strong>om</strong>mer for sent eller udebliver fra undervisningen<br />
• eleven klarer sig dårligere fagligt<br />
• eleven er bange for at k<strong>om</strong>me i skole. Dette gælder såvel<br />
undervisnings- s<strong>om</strong> fritidsdelen<br />
• eleven bliver d<strong>om</strong>inerende og taler grimt til andre<br />
Eksempler derhjemme kan være, at barnet<br />
• er mere angst, end det plejer,<br />
• trækker tiden ud, når det skal i skole eller slet ikke vil i<br />
skole<br />
• har mange uforklarlige sygd<strong>om</strong>me,<br />
• er præget af ens<strong>om</strong>hed og svindende interesse for<br />
fritidsinteresse<br />
Indsats mod manglende <strong>trivsel</strong><br />
Indsatsen er baseret <strong>på</strong> følgende tre forudsætninger<br />
• Enhver henvendelse <strong>om</strong> manglende <strong>trivsel</strong> skal tages<br />
alvorligt af alle parter.<br />
• Manglende <strong>trivsel</strong> er et fælles problem for hele lærer- og<br />
pædagogteamet <strong>om</strong>kring klassen.<br />
• Forældre forventes at bakke op <strong>om</strong> skolens <strong>trivsel</strong>spolitik.<br />
Når vi <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong> oplever elever, der ikke trives,<br />
handler vi. Nedenstående punkter er en oplistning af<br />
muligheder og benyttes efter skøn enten samtidig eller<br />
inden for kort tid.<br />
• Forældrene til det barn, der ikke trives kontaktes.<br />
• Lærere og pædagoger drøfter problemets <strong>om</strong>fang og<br />
tilrettelægger en konkret plan for at genoprette trivslen.<br />
• Forældrene til barnet informeres <strong>om</strong> den manglende<br />
<strong>trivsel</strong> og samarbejder for at løse problemet. Hvis den<br />
manglende <strong>trivsel</strong> involverer fl ere elever, kontakter skolen<br />
disse.<br />
• Samtaler med enkelte eller grupper af elever for at<br />
afdække grunden til den manglende <strong>trivsel</strong>.<br />
• Samtaler med enkelte forældrepar eller hele klassens<br />
forældregruppe for at skabe et fælles afsæt for en indsats.<br />
• Involvering af skoleleder, skolepsykolog eller andre der<br />
kan bidrage til, at skabe bedre <strong>trivsel</strong> for den enkelte eller<br />
gruppen.<br />
• Involvering af skolens eller k<strong>om</strong>munens AKT lærere.<br />
S<strong>om</strong> forældre har du en vigtig rolle<br />
S<strong>om</strong> forældre spiller du en vigtig rolle for at skabe <strong>trivsel</strong><br />
<strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>. Der er mange ting, du kan gøre.<br />
• Lad dit barn tage klassekammerater med hjem.<br />
• Vis interesse for barnets skolegang og fritidstilbud. Lyt<br />
aktivt når dit barn taler <strong>om</strong> skolen og vær loyal overfor<br />
skolen. Det betyder, at du skal <strong>om</strong>tale skolen i en ordentlig<br />
tone overfor barnet, så barnet ikke oplever, at der er en<br />
konfl ikt mellem skole og hjem. Det er i orden at være<br />
uenig med skolen, men så skal du kontakte læreren eller<br />
pædagogen.<br />
• Spørg barnet, hvordan det går i skolen. Jo mere præcist,<br />
du spørger, jo mere udførligt svar får du.<br />
• Vær aktiv i rollen s<strong>om</strong> forældre. K<strong>om</strong> til de møder, s<strong>om</strong><br />
skolen indkalder til. Støt op <strong>om</strong> de sociale arrangementer.<br />
Det er vigtigt, at forældregruppen fungerer godt sammen.<br />
• Bidrag til, at alle i klassen er en del af fællesskabet<br />
Tag kontakt til lærerne eller pædagogerne, hvis du oplever,<br />
at dit eget barn ikke trives.<br />
Med venlig hilsen<br />
Os <strong>på</strong> Grønløkke
Hvorfor trives du <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>?<br />
- det spørgsmål stillede vi eleverne <strong>på</strong> <strong>Grønløkkeskolen</strong>, og<br />
det lader til, at det står helt godt til med trivslen <strong>på</strong> skolen.<br />
Svarene er utallige, men vi har desværre ikke plads til dem<br />
alle, så Trivsels-redaktionen har håndplukket fra bunken.<br />
Det allervigtigste er nok det med vennerne, frikvartererne er<br />
også i høj kurs, især blandt de yngre elever, og det er også<br />
rigtig rart, hvis læreren er sød. Men der er også meget andet,<br />
der spiller ind, når en Grønløkke-elev er tilfreds med tilværelsen.<br />
Elev fra 8. klasse<br />
»Jeg har det godt, fordi vi<br />
hele tiden laver noget sjovt«<br />
Elev fra 10. klasse<br />
»Jeg har det godt i skolen, fordi jeg har mange venner, der<br />
går <strong>på</strong> skolen, og undervisningsniveauet er tilfredsstillende«<br />
Ungekontakten • Tlf.: 89 40 31 83<br />
Elev fra 1. klasse<br />
Elev fra 5. klasse<br />
Ungekontakten er et tilbud fra Århus K<strong>om</strong>mune til unge under 18 år,<br />
s<strong>om</strong> er kørt fast, og mangler nogen at tale med. Mistrives de, og føler<br />
de sig alene, kan de kontakte den åbne rådgivning.<br />
”Dine problemer og vanskeligheder kan handle <strong>om</strong> dig personligt,<br />
din familie, uddannelse og beskæftigelse, fritid, kammerater og<br />
venner, din bosituation, pludseligt opståede problemer, at dit liv er<br />
uoverskueligt, at du mangler nogen at dele dine problemer med.<br />
Har du problemer med rusmidler, eller har du det psykisk dårligt, har<br />
vi også mulighed for at hjælpe dig.” (Citat fra Ungekontaktens folder)<br />
»Jeg kan godt lide denne skole, fordi den er god,<br />
jeg lærer meget. Jeg har også en god lærer«<br />
»Jeg har det max fedt <strong>på</strong> den her skole«