"Venter spændt på at komme igang" - Landsforeningen Rett Syndrom
"Venter spændt på at komme igang" - Landsforeningen Rett Syndrom
"Venter spændt på at komme igang" - Landsforeningen Rett Syndrom
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
"<strong>Venter</strong> <strong>spændt</strong> <strong>på</strong> <strong>at</strong> <strong>komme</strong> igang"<br />
nr. 3 · oktober 2010 · 22. årgang<br />
ISSN 1901-1717
annoncesalg<br />
og grafisk tilrettelæggelse:<br />
Dansk Blad Service ApS<br />
Vestergade 11 A · Postboks 16<br />
5540 Ullerslev<br />
Telefon 70 70 12 25<br />
E-mail: info@danskbladservcie.dk<br />
– hvortil alle spørgsmål vedr.<br />
annoncer bedes rettet.<br />
Læs lidt om, hvad din støtte<br />
går til <strong>på</strong> side 38 i bladet.<br />
redaktion<br />
Bent Sewohl<br />
Ulsøparken 1, 6. sal, lejlighed 1<br />
2660 Brøndby Strand<br />
Tlf. 21 21 31 23<br />
E-mail: rettnyt@rett.dk<br />
Tekst til bladet:<br />
Hvis du ønsker noget bragt i<br />
rett nyt, skal du sende det til<br />
redaktionen.<br />
deadlines 2010<br />
Blad nr. 4 8. november<br />
forside<br />
Familieweekend 2010<br />
Foto: Jan Nielsen<br />
Kære alle rett nyt læsere!<br />
Igen i år et fantastisk weekend arrangement. Et pragtfuldt sted med en STOR<br />
service men, en meget lang køretur for mange af os! Så måske er der nogle<br />
af jer forældre, der har gode ideer til, hvor vi kunne afholde næste år, så det<br />
blev mere centralt for os alle. Ret endelig henvendelse TAK.<br />
Ellers er det jo desværre kun ”tordenskjolds sold<strong>at</strong>er”, der stadig <strong>komme</strong>r<br />
med indlæg til rett nyt. Op Jer nu kære forældre, der må da ske noget<br />
”derude”, som har interesse for os alle?<br />
Husk der er dead-line til næste nummer allerede<br />
den 8. november 2010.<br />
indhold<br />
På genkig<br />
”den gamle redaktør”<br />
Bent Sewohl<br />
2 Redaktionen ❦ Læser deadline<br />
3 Nyt fra bestyrelsen ❦ Aktivitetskalender<br />
5 Bestyrelsens beretning 2009/2010<br />
9 Møderefer<strong>at</strong> af generalforsanlingen<br />
10 ASK-hjælpemidler til børn med <strong>Rett</strong> syndrom...<br />
19 20 spørgsmål til Celine Ploug Pyskow<br />
20 <strong>Rett</strong>-løbet 2010<br />
23 Nordisk <strong>Rett</strong> Sommerlejr 2010 i Tisvilde<br />
25 Mary Poppins eller bare Malene?<br />
27 Artikel fra søskendekursus <strong>på</strong> <strong>Rett</strong> foreningens familieweekend<br />
29 Fødselsdagshilsner ❦ Sjældne Diagnoser<br />
31 Behov for fysioterapi ❦ Center for <strong>Rett</strong> syndrom<br />
33 Ståst<strong>at</strong>iv – eksempel <strong>på</strong> en klagesag<br />
35 Sofie fik et ønske opfyldt af Ønskefonden<br />
37 Udlånsm<strong>at</strong>erialer<br />
38 Kriterier for <strong>Rett</strong> syndrom ❦ Oplysning til annoncører<br />
39 Bestyrelsen ❦ Kontaktliste<br />
redaktionen<br />
?!
nyt fra bestyrelsen<br />
Kære medlem<br />
Netop som vi har overstået en dejlig<br />
weekend <strong>på</strong> Pinenhus i Jylland, skal vi til<br />
<strong>at</strong> planlægge næste års weekendkursus.<br />
Det er jo altid spændende, hvor det<br />
bliver næste gang.<br />
Samtidig skal vi byde Dea og Karsten<br />
vel<strong>komme</strong>n i bestyrelsen, som<br />
blev valgt <strong>på</strong> generalforsamlingen i<br />
forbindelse med weekendkurset om<br />
søndagen.<br />
En temadag <strong>på</strong> Hotel Munkebjerg<br />
afholdes den 6. og 7. november. Invi-<br />
2. oktober<br />
Landsmøde LEV – Kolding<br />
5. oktober<br />
Møde med Center for <strong>Rett</strong> syndrom<br />
5. oktober<br />
Bestyrelsesmøde + Fondsstiftelsesmøde<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
t<strong>at</strong>ioner til alle medlemmer er netop<br />
sendt ud, og vi er selvfølgelig <strong>spændt</strong>e<br />
<strong>på</strong>, hvor mange tilmeldinger, der <strong>komme</strong>r.<br />
Jørgen deltager i LEV's landsstævne<br />
den 2. og 3. oktober. Jan og Martin<br />
deltager i en konference i Edingbourg<br />
fra den 7. til 10. oktober, og fra den 29.<br />
til 31. oktober tager 2 fra bestyrelsen til<br />
fælles nordisk møde i Norge.<br />
Herudover arbejdes <strong>på</strong> en ny pjece<br />
sammen med Center for <strong>Rett</strong> syndrom.<br />
7.- 10. oktober<br />
2nd European Conference on <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>e – Edingburgh<br />
23. oktober<br />
Fagseminar <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong> – Oslo<br />
5.-6. november<br />
Sjældne Diagnosers Repræsentantskabsmøde – Horsens<br />
6.-7. november<br />
Forældreweekend Munkebjerg Kro – Vejle<br />
Når den er færdig, vil der blive arbejdet<br />
<strong>på</strong> <strong>at</strong> få lavet en inform<strong>at</strong>ionsvideo.<br />
Arbejdet med ferieboligfonden forsætter,<br />
så der er nok <strong>at</strong> tage f<strong>at</strong> <strong>på</strong>.<br />
Ellers er det jo blevet tid til <strong>at</strong> finde<br />
vintertøjet frem og blive pakket godt<br />
ind.<br />
Mange hilsner og <strong>på</strong> gensyn.<br />
På vegne af bestyrelsen<br />
Iben Hjarsø<br />
aktivitetskalender<br />
2010<br />
3
L A N D S F O R E N I N G E N R E T T S Y N D R O M<br />
BeStyrelSeNS BeretNINg 2009/2010<br />
AkTiViTeTer i besTyrelsen<br />
Vi har igennem året afholdt 6 bestyrelsesmøder.<br />
Vi har holdt 3 møder<br />
med Center for <strong>Rett</strong> syndrom. Derudover<br />
har vi holdt planlægningsmøder<br />
forud for temadagen <strong>på</strong> Kennedy<br />
Centret, familieweekenden samt<br />
holdt møder i forbindelse med udarbejdelse<br />
af ny pjece. Vi har i bestyrelsen<br />
afholdt en ”Møde-lørdag”<br />
kombineret med en julefrokost.<br />
En del af bestyrelsen har deltaget<br />
i Norges årlige konference samt<br />
deltaget i et fælles Nordisk møde. Vi<br />
blev desværre forhindret i <strong>at</strong> deltage<br />
i Sveriges årlige konference pga. en<br />
askesky.<br />
En del af bestyrelsen har deltaget<br />
i et kursus i medietræning igennem<br />
Frivilligt Socialt arbejde.<br />
En del af bestyrelsen har deltaget<br />
i en Europæisk Forsker konference<br />
om <strong>Rett</strong> i Stresa, Italien.<br />
Dele af bestyrelsen stod skiftevis<br />
<strong>på</strong> Sjældne Diagnosers stand, ved<br />
Rehab Messen 2010 i Bella Centret,<br />
som repræsentanter for <strong>Rett</strong> Foreningen.<br />
Dele af bestyrelsen har arrangeret<br />
samt deltaget i den første nordiske<br />
sommerlejr for medlemmerne af <strong>Rett</strong><br />
foreningerne i Norden, afholdt <strong>på</strong><br />
Skt. Helene i Tisvildeleje.<br />
Susanne repræsenterer foreningen<br />
hos Sjældne Diagnoser, så hun står<br />
for samarbejdet med dem og deltager<br />
i deres møder og repræsentantskabsmøder.<br />
Jørgen repræsenterer <strong>Landsforeningen</strong><br />
<strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong> hos LEV og<br />
sidder i LEV’s hovedbestyrelse og<br />
deltager i alle deres møder.<br />
Iben har overtaget kasserer funktionen<br />
og har haft rigtig mange opgaver<br />
i forhold til vores økonomi.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Michael (Ressourceperson i foreningen)<br />
står for nye medlemmer<br />
samt udlejning af ”<strong>Rett</strong>-m<strong>at</strong>eriale”.<br />
En del af bestyrelsen samt Søren<br />
Hjarsø har arbejdet med af få oprettet<br />
vores ”<strong>Rett</strong> Fond” – som skal arbejde<br />
videre med vores ferieboligprojekt.<br />
MedleMMer i foreningen<br />
Vi er ca.170 medlemsskaber. Der er<br />
<strong>komme</strong>t 5 nye medlemmer til. Vi byder<br />
de nye medlemmer hjertelige velkomne<br />
i vores forening.<br />
ØkonoMi<br />
Vores kasserer Iben vil redegøre nærmere<br />
for vores økonomi i foreningen<br />
under generalforsamlingen.<br />
fundraising<br />
Vi har desværre ikke fået så mange<br />
positive svar <strong>på</strong> vores fondsansøgninger.<br />
Vi fortsætter dog optimistisk med<br />
<strong>at</strong> ansøge fonde om midler til vores<br />
foreningsarbejde, da vi har erfaret, <strong>at</strong><br />
det kan lade sig gøre.<br />
Vi har modtaget en ansøgning fra<br />
Dansk Center for <strong>Rett</strong> syndrom, om<br />
økonomisk støtte til deltagelse i en<br />
Europæisk konference i Edinbourg<br />
om <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>. Vi imøde<strong>komme</strong>r<br />
ansøgningen med glæde og det vil<br />
være biokemiker Kirstine Ravn, fysioterapeut<br />
K<strong>at</strong>hrine Fuglsang samt<br />
Overlæge Jytte Bieber Nielsen, der<br />
deltager fra <strong>Rett</strong> Centret. Vi forventer<br />
også <strong>at</strong> deltage fra bestyrelsen.<br />
Vi har skiftet til ny bank Diba. Vi<br />
har fået forhandlet os til en fornuftig<br />
rente – og så har vi fået netbank, hvor<br />
vi er flere bestyrelsesmedlemmer, der<br />
skal godkende betalingerne – vi har<br />
altså ophævet den daværende eneret<br />
til <strong>at</strong> hæve foreningens penge. Vi har<br />
dermed også imøde<strong>komme</strong>t dette krav<br />
fra vores revisorer.<br />
ferieboligprojekTeT/fond<br />
Martin og Søren Hjarsø arbejder forts<strong>at</strong><br />
videre med foreningens ferieboligprojekt<br />
samt oprettelse af en fond – <strong>Rett</strong><br />
Fonden. Vi har gennem året snakket<br />
projekt og forløb igennem og vi nærmer<br />
os de sidste detaljer, så vi kan få<br />
oprettet fonden.<br />
Martin vil fremlægge projektet samt<br />
hvilken str<strong>at</strong>egi, vi vil anlægge for <strong>at</strong><br />
kunne realisere projektet under generalforsamlingen.<br />
TeMAdAge /<br />
konferencer /<br />
weekendkursus MM.<br />
nordisk sommerlejr 2010<br />
Som aftalt <strong>på</strong> fælles nordisk møde<br />
gennemførte vi i uge 29 vores første<br />
fælles nordiske sommerlejr med<br />
meget stor succes. Den danske forening<br />
stod for planlægningen i år –<br />
da sommerlejren var s<strong>at</strong> til <strong>at</strong> blive<br />
afholdt i DK. Vi var så heldige <strong>at</strong> få<br />
støtte fra Handicappuljen til lejren,<br />
hvilket gjorde, <strong>at</strong> vi kunne lave nogle<br />
gode aktiviteter <strong>på</strong> lejren. Her kan<br />
nævnes:<br />
• Fælles velkomstmiddag<br />
• Hestevognskørsel<br />
• ”Mammas eksotiske kveld” med<br />
mavedans og lækker thaimad<br />
• ”Pappas kveld” med ølsmagning<br />
• Orienteringsløb<br />
• Fælles afskedsmiddag<br />
• Mulighed for fælles grill og bål om<br />
aftenen.<br />
5
6<br />
Vi var ca. 20 familier samlet (3 fra Sverige,<br />
14 fra Norge og 4 fra DK). Vi har<br />
fået mange meget positive tilbagemeldinger.<br />
Næste sommerlejr afholdes<br />
næste sommer i Norge.<br />
nordisk møde<br />
Dele af bestyrelsen deltog i et nordisk<br />
møde afholdt i Norge. Mht. Nordisk<br />
møde så støttes dette forts<strong>at</strong> økonomisk<br />
af Nordisk Råd (NSH Nordisk<br />
Samarbejdsorganis<strong>at</strong>ion for Helse<br />
spørgsmål). Vi mødes ca. en gang om<br />
året, hvor vi aftaler hvordan og <strong>på</strong><br />
hvilken måde vores samarbejde skal<br />
foregå. Fokusområderne er forts<strong>at</strong>:<br />
Kommunik<strong>at</strong>ion imellem foreningerne<br />
(eksempelvis oplysning om hinandens<br />
arrangementer, så alle nordiske medlemmer<br />
har mulighed for <strong>at</strong> deltage<br />
i alle arrangementer) samt endnu en<br />
fælles sommerlejr i sommeren 2011 (I<br />
Norge). På mødet ansøgte vi igen NSH<br />
om støtte til vores møder men også til<br />
et fælles nordisk blad <strong>Rett</strong>-blad. Vores<br />
ansøgning er delvist imøde<strong>komme</strong>t<br />
– vi får forts<strong>at</strong> støtte til vores møder<br />
men projektet med bladet støttes ikke.<br />
Uden støtte kan det ikke økonomisk<br />
lade sig gøre – meget ærgerligt.<br />
norges årlige konference<br />
Dele af bestyrelsen deltog i Norges<br />
årlige konference. Det er altid spændende<br />
<strong>at</strong> hente inspir<strong>at</strong>ion samt ”netværke”<br />
med vores søsterforeninger i<br />
de nordiske lande. Der har været indlæg<br />
i <strong>Rett</strong> Nyt om denne tur.<br />
Vi måtte desværre aflyse vores deltagelse<br />
i Sveriges årlige konference<br />
pga. askeskyen.<br />
rse<br />
Der har ikke været afholdt møder i<br />
RSE siden april 2009. Vi afventer ny<br />
invit<strong>at</strong>ion snarligt.<br />
L A N D S F O R E N I N G E N R E T T S Y N D R O M<br />
Temadag<br />
I foråret afholdt vi en temadag, hvor<br />
der var fokus <strong>på</strong> kommunik<strong>at</strong>ion og<br />
<strong>Rett</strong> syndrom.<br />
Vi havde fået følgende til <strong>at</strong> holde<br />
foredrag om emnerne:<br />
• Fra <strong>Rett</strong> Centret:<br />
Jytte Bieber Nielsen<br />
• Lærer fra Ladegårdskolen<br />
• Kommunik<strong>at</strong>ionscentret i Hillerød:<br />
Vibe Lund samt Carsten<br />
(Ann Sushilas far)<br />
• IKT gruppen fra Århus:<br />
Anna Voss<br />
• Lærer <strong>på</strong> Kirkebæksskolen:<br />
(Margit Grønkjær samt<br />
Silke Jensen)<br />
• Susanne Holsø fra Sølund<br />
(Livshistorier)<br />
Målgruppen var meget bred; personale<br />
<strong>på</strong> bosteder samt aflastningsinstitutioner,<br />
hjælpere, aflastningsfamilier,<br />
pædagoger, lærere, fysioterapeuter<br />
og ergoterapeuter samt forældre og<br />
bedsteforældre. Der deltog personer<br />
fra samtlige i målgruppen. Vi var ca.<br />
100 i alt – og tilbagemeldingerne har<br />
været positive.<br />
konference i stresa<br />
september 2009<br />
Dele af bestyrelsen deltog i konferencen,<br />
der var <strong>på</strong> meget højt fagligt<br />
niveau. Endvidere deltog Kirstine<br />
Ravn fra <strong>Rett</strong> Centret (Vi prioriterer<br />
højt <strong>at</strong> give økonomisk støtte til<br />
relevante fagpersoners deltagelse i<br />
konferencer om <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong> – så vi<br />
er med til <strong>at</strong> få den nyeste viden til<br />
DK). Konferencen havde også flere<br />
foredrag/oplæg, der var rettet mod<br />
forældre, hvilket gjorde det nemmere<br />
<strong>at</strong> forstå. Der har været refer<strong>at</strong><br />
i rett nyt.<br />
weekendkursus<br />
Vi har <strong>at</strong>ter planlagt vores årlige<br />
weekendkursus med fokus <strong>på</strong> socialt<br />
samvær, faglige input, underholdning<br />
og aktiviteter for rett personerne,<br />
søskende og forældre/hjælpere. Vi<br />
har arbejdet med temaet: ”Familie til<br />
personer med <strong>Rett</strong> syndrom – hvordan<br />
det…”. Denne gang har vi valgt<br />
<strong>at</strong> lægge arrangementet <strong>på</strong> Hotel<br />
Pinenhus. Vi er ca. 160 deltagere<br />
i kurset, og vi håber, <strong>at</strong> alle får en<br />
dejlig weekend. Vi håber <strong>at</strong> deltagerne<br />
udfylder vores spørgeskema<br />
om arrangementet, da vi bruger<br />
svarene til <strong>at</strong> planlægge fremtidige<br />
arrangementer efter.<br />
bedsteforældredag<br />
Der var desværre ikke nok deltagere<br />
til Bedsteforældre-temadagen som<br />
Hanne Bay og Marianne Engel havde<br />
arrangeret. Bestyrelsen synes dette er<br />
meget ærgerligt.<br />
fremtidige arrangementer<br />
Vi er ved <strong>at</strong> arrangere to hyggeaftner<br />
for foreningens medlemmer, et i Jylland<br />
og et <strong>på</strong> Sjælland. I vil få nærmere<br />
besked.<br />
obs<br />
Husk <strong>at</strong> man som medlem kan ansøge<br />
om op til 2000 kr. til deltagelse i relevante<br />
konferencer, der har rel<strong>at</strong>ion til<br />
<strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>. Der er flere, der har<br />
gjort brug af denne mulighed.<br />
inforMATion<br />
oM reTT syndroM<br />
Vi skal til <strong>at</strong> opd<strong>at</strong>ere vores pjecer,<br />
både den store og lille. Vi har dannet<br />
en arbejdsgruppe i fællesskab med<br />
Center for <strong>Rett</strong> syndrom, som skal<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>
L A N D S F O R E N I N G E N R E T T S Y N D R O M<br />
udarbejde det nye m<strong>at</strong>eriale. Vi håber,<br />
<strong>at</strong> vi <strong>på</strong> den måde kan sidde med et<br />
slutresult<strong>at</strong> af meget høj kvalitet.<br />
Vores projekt med en <strong>Rett</strong> CD<br />
holder pause men er bestemt ikke<br />
opgivet. Vi søger pt. fonde mhp.<br />
økonomisk støtte til projektet. Dette<br />
da vi forts<strong>at</strong> mener, <strong>at</strong> vi kan skabe<br />
opmærksomhed om <strong>Rett</strong> syndrom<br />
<strong>på</strong> den måde.<br />
Vi uddeler forts<strong>at</strong> den engelsk DVD<br />
”Indføring i <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>” – en vejledning<br />
til professionelle, som vi fik<br />
overs<strong>at</strong>. Vi sender den ud til nye medlemmer,<br />
læger, institutioner m.m.<br />
For <strong>at</strong> skabe opmærksomhed har<br />
vi oprettet en Gruppe <strong>på</strong> facebook<br />
for ca. 1 år siden. Den hedder <strong>Rett</strong><br />
<strong>Syndrom</strong> Danmark. Der er ca. 75 ”tilhængere”.<br />
Vi opfordrer jer medlemmer<br />
til <strong>at</strong> tænke altern<strong>at</strong>ivt og tage<br />
initi<strong>at</strong>iver, når det gælder om <strong>at</strong> rette<br />
fokus <strong>på</strong> <strong>Rett</strong> syndrom. Selvom vi i<br />
bestyrelsen ikke kan <strong>på</strong>tage os alle<br />
opgaver, bakker vi meget gerne op<br />
om forskellige tiltag.<br />
Vi vil endnu engang opd<strong>at</strong>ere vores<br />
kontaktliste, så det er de relevante<br />
personer, der står <strong>på</strong> den. På den<br />
måde kan vi bedre give den rette<br />
hjælp. Hvis du gerne vil stå <strong>på</strong> listen<br />
– så ret henvendelse til os.<br />
Vi planlægger fors<strong>at</strong> <strong>at</strong> afholde en<br />
"Visionslørdag”, hvor vi vil arbejde<br />
med vores visioner ud fra det m<strong>at</strong>eriale,<br />
vi samlede ind fra medlemmerne<br />
via spørgeskema.<br />
Vi opd<strong>at</strong>erer løbende vores m<strong>at</strong>eriale<br />
om <strong>Rett</strong> syndrom, og vi vil i den<br />
forbindelse opfordre jer til <strong>at</strong> sende<br />
gode billeder, gerne i høj opløsning<br />
til os.<br />
Vi har ikke opgivet ideen med en<br />
kort inform<strong>at</strong>ionsvideo om <strong>Rett</strong> syndrom,<br />
men vi har ikke haft overskud<br />
til <strong>at</strong> gå i gang med projektet.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
HjeMMeside<br />
Vores hjemmeside køres forts<strong>at</strong> af Martin.<br />
Han lægger forts<strong>at</strong> et stort stykke<br />
arbejde i den, og det sætter vi stor pris<br />
<strong>på</strong>. – Smut ofte forbi siden, da der sker<br />
noget hele tiden.<br />
Martin har mange spændende tiltag,<br />
som han er ved <strong>at</strong> sætte i værk<br />
– fokus er <strong>at</strong> få en interaktiv hjemmeside.<br />
Og så lige en gentagelse fra sidste<br />
år; vi mangler forts<strong>at</strong> indlæg fra medlemmerne.<br />
Ved de fire sidste års weekendarrangementer<br />
har der været flere<br />
medlemmer, der har efterlyst beskrivelser<br />
af diagnoseforløb samt beskrivelse<br />
af flere hjælpemidler. Der er i midlertidigt<br />
ikke <strong>komme</strong>t mange indlæg om<br />
disse ting. Derfor efterlyser vi:<br />
• Beskrivelser af hjælpemidler gerne<br />
med foto<br />
• Beskrivelser af diagnoseforløb<br />
• Beskrivelser af ”flytte hjemmefra”<br />
forløb<br />
• Billeder, spørgsmål, deb<strong>at</strong> m.m.<br />
<strong>Rett</strong>-mail-nyt fungerer fint. Der udsendes<br />
relevante invit<strong>at</strong>ioner til arrangementer<br />
i egen forening samt andre<br />
foreninger/sammenslutninger, nyheder,<br />
remindere mm. Meld dig til hvis du<br />
ikke allerede er <strong>på</strong> listen, dette gøres<br />
<strong>på</strong> www.rett.dk.<br />
reTT nyT<br />
Vi har endnu engang fornyet vores<br />
kontrakt med Dansk Blad Service A/S.<br />
Vi får stadig 18.000 kr. pr. blad, og vi<br />
råder over 14-22 sider alt efter behov.<br />
Vores redaktør Bent Sewohl er<br />
meget engageret i rett nyt, og det er<br />
vi taknemmelige for.<br />
Som I har kunnet læse i <strong>Rett</strong> Nyt – så<br />
mangler der forts<strong>at</strong> indlæg til bladet<br />
fra medlemmerne. Så frem med det.<br />
De sidste 2 år har vi udsendt en <strong>Rett</strong><br />
Kalender i samarbejde med Dansk Blad<br />
Service – dette gør vi også i år. Vi tjener<br />
ca. 7.000 kr <strong>på</strong> <strong>at</strong> udsende kalenderen.<br />
cenTer for reTT syndroM<br />
Vi samarbejder med centret og afholder<br />
jævnligt møder. Derudover er vi i<br />
kontakt telefonisk og pr. mail.<br />
Temadagen i foråret blev afholdt<br />
<strong>på</strong> netop Kennedy Centret, hvor <strong>Rett</strong><br />
Centret holder til.<br />
<strong>Rett</strong> Centret bidrog meget aktivt<br />
til hele dagen.<br />
Vi afventer svar <strong>på</strong> <strong>Rett</strong> Centrets<br />
s<strong>at</strong>spuljeansøgning, som vi er medansøgere<br />
<strong>på</strong> – om permanentgørelse af<br />
Centret. Vi forventer svar i efteråret.<br />
Vi udarbejder i disse dage en skrivelse<br />
til alle de sundhedspolitiske ordførere<br />
samt Folketingets sundhedsudvalg.<br />
Vi har tidligere <strong>på</strong> året sendt breve til<br />
Sundhedsministeren samt Sundhedsministeriet.<br />
Vær opmærksom <strong>på</strong> <strong>Rett</strong> Centrets<br />
socialrådgivers ”åbningstider” – og<br />
gør brug af hende.<br />
Mindeord<br />
Vi modtog besked om <strong>at</strong> Camilla<br />
Jensen (28 år) sov stille ind i sommer.<br />
Camilla’s forældre Finn og Berit ønskede,<br />
<strong>at</strong> vi skulle nævne det <strong>på</strong> årets<br />
<strong>Rett</strong> Weekend. Vi sendte en buket til<br />
begravelsen <strong>på</strong> foreningens vegne.<br />
På bestyrelsens vegne<br />
Winnie Nordberg Pedersen<br />
September 2010<br />
7
L A N D S F O R E N I N G E N R E T T S Y N D R O M<br />
møderefer<strong>at</strong> af geNeralforSamlINgeN<br />
Tid: 5. september 2010<br />
Sted: Pinenhus<br />
Deltagere: Alle<br />
Afbud: Rasmus<br />
Referent: Martin<br />
Vedrørende: Generalforsamling<br />
Agenda og aftaler indgået <strong>på</strong> mødet:<br />
pkt. 1<br />
Valg af dirigent.<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Karsten blev valgt som dirigent, og<br />
godkendte indkaldelsen af generalforsamlingen.<br />
pkt. 2<br />
Bestyrelsens beretning.<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Winnie fremlagde bestyrelsens beretning.<br />
pkt. 3<br />
Forelæggelse af revideret regnskab.<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Iben fremlagde regnskabet med de<br />
ændringer, der er foretaget <strong>på</strong> dette<br />
område. (Bankskifte, kasserer skifte).<br />
Der blev spurgt til porto under <strong>Rett</strong><br />
Nyt i indtægter samtidig med porto<br />
under udgifter. Porto under indtægter<br />
er for <strong>at</strong> vise udgiften ved udsendelse<br />
af bladet, så vi viser, hvad bladet samlet<br />
giver. Der blev spurgt til kursusafgift<br />
under indtægter, hvor Iben forklarede,<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
<strong>at</strong> det var medlemmernes egen betaling<br />
og ikke en decideret udgift. Regnskabet<br />
blev godkendt.<br />
pkt. 4<br />
Fastlæggelse af kontingent<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Bestyrelsen foreslår, <strong>at</strong> vi fastholder de<br />
nuværende kontingenttakster, hvilket<br />
blev vedtaget.<br />
pkt. 5<br />
Valg af bestyrelsesmedlemmer og suppleanter<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
På valg til bestyrelsen:<br />
• Jan Nielsen<br />
• Iben Hjarsø<br />
• Jørgen Askholm (Kurt Jensen)<br />
Alle 3 genopstilte og blev valgt.<br />
På valg som suppleant er:<br />
• Rasmus Laustsen, har valgt ikke <strong>at</strong><br />
stille op.<br />
• 1 suppleant (1-årig post)<br />
Dea og Karsten stillede op og blev<br />
valgt. Dea blev valgt for 1 år og Karsten<br />
for 2 år.<br />
pkt. 6<br />
Valg af revisorer.<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Arne Pedersen og Kurt Lund har valgt<br />
<strong>at</strong> fortsætte som revisorer, hvilket blev<br />
godkendt.<br />
pkt. 7<br />
Behandling af indkomne forslag.<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Der har ikke været nogle indkomne<br />
forslag.<br />
pkt. 8<br />
Eventuelt (herunder orientering om<br />
ferieboligfonden).<br />
Refer<strong>at</strong>:<br />
Medlemmerne godkendte arbejdet<br />
med Fonden og gav grønt lys til <strong>at</strong><br />
arbejde videre. Preben og Inge meldte<br />
sig til bestyrelsen i fonden og mødes<br />
med os den 5. oktober.<br />
Der blev spurgt om:<br />
• Selvstændig bestyrelse<br />
• Hvem skal vælge medlemmer af<br />
bestyrelsen?<br />
• Hvornår skal generalforsamlingen<br />
gennemføres?<br />
• Hvad skal der ske med pengene ved<br />
ophør af fonden?<br />
Disse punkter samt endelig vedtagelse<br />
af vedtægter gennemgås <strong>på</strong> første<br />
møde.<br />
Har I spørgsmål eller <strong>komme</strong>ntarer til<br />
ovenstående, bedes I kontakte undertegnede,<br />
hvorefter refer<strong>at</strong>et vil blive<br />
justeret og genudsendt.<br />
Med venlig hilsen<br />
Martin Jagd Nielsen<br />
weekendkursus næste år holdes første weekend i september 2011<br />
9
10<br />
ASK<br />
ASK 1-Studiet<br />
2009-2010<br />
Højskolen i Vestfold<br />
Margit Grønkjær og<br />
Uden ASK<br />
Silke Jensen<br />
var der ingen<br />
kommunik<strong>at</strong>ion<br />
hjælpemidler til børn<br />
med <strong>Rett</strong> syndrom<br />
Result<strong>at</strong>er og overvejelser<br />
fra en spørgeskemaundersøgelse<br />
i Norden<br />
Kommunik<strong>at</strong>ion er en basal menneskelig<br />
eksistensbetingelse,<br />
som er en forudsætning for al<br />
menneskelig udvikling. Muligheden<br />
for <strong>at</strong> kunne udtrykke sig er<br />
betydningsfuld for selvværd og<br />
identitetsdannelse. Børn med<br />
multiple funktionsnedsættelser<br />
har samme basale behov for<br />
kommunik<strong>at</strong>ion som andre børn,<br />
men deres kommunik<strong>at</strong>ion kan<br />
se anderledes ud, og der er derfor<br />
behov for en særlig inds<strong>at</strong>s.<br />
I foråret 2010 foretog vi en<br />
undersøgelse af ASK (Altern<strong>at</strong>iv<br />
og supplerende kommunik<strong>at</strong>ion)<br />
hjælpemidler til børn med<br />
<strong>Rett</strong> syndrom i Danmark, Norge<br />
og Sverige, som vi gennemførte<br />
som et led i vores norske uddannelse<br />
<strong>på</strong> Högskolen i Vestfold,<br />
ASK1. Følgende tre cit<strong>at</strong>er fra<br />
forældre til børn med <strong>Rett</strong> syn-<br />
drom viser betydningen af <strong>at</strong><br />
tage emnet op:<br />
”Uden ASK var der ingen kommunik<strong>at</strong>ion…”<br />
DK<br />
”Håper deres undersøkelse<br />
også kan vise hvor viktig kommunikasjon<br />
er. Det er meget<br />
velkjent, <strong>at</strong> barn med dårlig kommunikasjon,<br />
de taper alltid.” NO<br />
Betydning af erfaringsudveksling<br />
understreges af dette cit<strong>at</strong><br />
fra Sverige:<br />
”Svärt <strong>at</strong>t finna dokument<strong>at</strong>ion<br />
om andras erfarenheter och också<br />
svärt <strong>at</strong>t hitta inf. om metoder<br />
som kan fungera.” SE<br />
Vi er to danskere, en lærer og<br />
en talepædagog, som har foretaget<br />
en undersøgelse af, hvilke<br />
kommunik<strong>at</strong>ionshjælpemidler,<br />
der stilles til rådighed for børn<br />
med <strong>Rett</strong> syndrom i Norden, og<br />
i hvilken grad, forældrene er<br />
tilfredse med de kommunik<strong>at</strong>ionsmuligheder,<br />
de får.<br />
Denne artikel er tænkt som<br />
en tilbagemelding af result<strong>at</strong>erne<br />
- og tak for hjælpen til jer i<br />
<strong>Rett</strong> foreningen. Mange gav sig<br />
tid til <strong>at</strong> svare <strong>på</strong> spørgeskemaerne,<br />
i alt 42 familier.<br />
Den norske <strong>Rett</strong> forening<br />
hjalp os desuden med <strong>at</strong> gøre<br />
spørgeskemaet mere relevant<br />
<strong>på</strong> flere punkter, bl.a. ved <strong>at</strong><br />
<strong>på</strong>pege det vigtige i <strong>at</strong> anerkende,<br />
<strong>at</strong> børn med <strong>Rett</strong> syndrom<br />
er meget svingende, <strong>at</strong><br />
de har gode og dårlige dage og<br />
perioder. Som det fremgår af<br />
følgende cit<strong>at</strong>, er dagsformen<br />
ofte afgørende:<br />
Hvor godt vores d<strong>at</strong>ter bliver<br />
forstået afhænger også af:<br />
Hendes ”dagsform”, dvs. hvis<br />
hun er ked/vred – så er det sværere<br />
for hende <strong>at</strong> udtrykke sig<br />
via ”ASK” – og dermed svært<br />
for andre <strong>at</strong> forstå hende.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>
i Danmark, Norge og Sverige<br />
Både i forarbejdet til undersøgelsen<br />
og under analysefasen<br />
opsøgte vi selvfølgelig den<br />
tilgængelige litter<strong>at</strong>ur <strong>på</strong> området<br />
”<strong>Rett</strong> og ASK”, vi forsøger<br />
så kort og direkte som muligt<br />
<strong>at</strong> formidle vores konklusioner<br />
<strong>på</strong> de teoretiske studier også.<br />
Vi kan anbefale, <strong>at</strong> I låner<br />
vores projekt via <strong>Rett</strong> foreningen,<br />
hvis I har brug for en uddybning.<br />
Det indeholder flere teoretiske<br />
diskussioner, og ikke mindst<br />
mange flere rigtig gode forældrecit<strong>at</strong>er<br />
og analyser af tal.<br />
Hvad er ASK og hvorfor<br />
anvendes ASK?<br />
ASK betyder som sagt altern<strong>at</strong>iv<br />
og supplerende kommunik<strong>at</strong>ion,<br />
nogle tiltag, som vi<br />
er nødt til <strong>at</strong> tage i brug, fordi<br />
det verbale sprog ikke udvikler<br />
sig normalt eller helt mangler.<br />
At kunne opleve sig selv<br />
som et ligeværdigt og selvstændigt<br />
individ hænger sammen<br />
med udviklingen af kommunik<strong>at</strong>iv<br />
autonomi, dvs. evnen til<br />
<strong>at</strong> fortælle/dele det man selv<br />
er optaget af, hvad man vil/ikke<br />
vil og sætte ord <strong>på</strong> sine følelser.<br />
Dette er betydningsfuldt for alle<br />
mennesker uanset handicap og<br />
eventuelt medfølgende kommunik<strong>at</strong>ionsvanskeligheder.<br />
Et tilbud om ASK er en rettighed<br />
for mennesker med<br />
kommunik<strong>at</strong>ionshandicap. En<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
FN konvention om dette blev<br />
r<strong>at</strong>ificeret i de nordiske lovgivninger<br />
i 2009.<br />
ASK kan være for eksempel<br />
brug af mimik og kropssprog,<br />
øjenudpegning, hjemmelavede<br />
tegn og ”tegn til tale”. ASK<br />
kan også være først og fremmest<br />
rel<strong>at</strong>ioner: At samtalepartneren<br />
stiller sig til rådighed<br />
med ordforråd, tolkning<br />
eller andet, som kan støtte barnet<br />
uden talesprog i <strong>at</strong> udtrykke<br />
sig. Og endelig kan ASK<br />
omf<strong>at</strong>te brug af hjælpemidler<br />
som udpegningstavler eller –<br />
bøger med fotos og grafiske<br />
symboler, samt forskelligt<br />
teknisk udstyr som f.eks. talemaskiner<br />
og computere med<br />
særligt udviklede kommunik<strong>at</strong>ionsprogrammer.<br />
Det er ASK<br />
hjælpemidlerne, vi haft fokus<br />
<strong>på</strong> i denne undersøgelse, men<br />
vi synes som udgangspunkt, <strong>at</strong><br />
rel<strong>at</strong>ionen er det vigtigste – og<br />
den er også bestemmende for,<br />
hvad vi skal vælge her og nu.<br />
Hvorfor undersøge dette<br />
område?<br />
Birgit Kirkebæk (2010) advarer<br />
i sin seneste bog: ”Almagt og<br />
afmagt” imod diagnosetænkningen:<br />
”Den afgrænsningslogik<br />
en diagnose indebærer, kan<br />
blive tragisk, hvis diagnosen<br />
betyder, <strong>at</strong> der <strong>på</strong> forhånd sættes<br />
en st<strong>at</strong>isk grænse for det<br />
diagnosticerede menneskes<br />
dynamiske udvikling.”(s. 177).<br />
Når vi beskæftiger os med<br />
<strong>Rett</strong> syndrom, er vi klar over, <strong>at</strong><br />
vi ikke kan blive ”eksperter” i<br />
en hel gruppes kommunik<strong>at</strong>ion,<br />
eller vi kan udtænke en bestemt<br />
”metode” som altid virker. Vi<br />
opfordrer til, <strong>at</strong> mennesket bliver<br />
mødt før syndromet. Men<br />
en indsigt i specifikke vanskeligheder<br />
i de vilkår mennesker<br />
med RS har, mener vi er vigtige<br />
forudsætninger i et respektfuldt<br />
møde med dem. F.eks. er viden<br />
om, <strong>at</strong> børn med RS ofte meget<br />
hurtigt modtager et input, men<br />
har brug for lang tid for <strong>at</strong> kunne<br />
producere et svar, god viden <strong>at</strong><br />
have i et samspil, da det ændrer<br />
”rytmen” i forhold til de samspil,<br />
vi normalt indgår i.<br />
Gennem vores arbejde har<br />
vi oplevet, <strong>at</strong> der var store forskelle<br />
<strong>på</strong>, hvilke forhåbninger<br />
forskellige fagfolk havde til, <strong>at</strong><br />
børn med så svage udspil kunne<br />
hjælpes af ASK tilbud. Lindberg<br />
foretog i 1987 en stor svensk<br />
undersøgelse af børn med <strong>Rett</strong><br />
syndrom i Sverige. Blandt mange<br />
andre result<strong>at</strong>er fandt hun, <strong>at</strong><br />
meget få fik tilbudt altern<strong>at</strong>ive<br />
kommunik<strong>at</strong>ionshjælpemidler.<br />
Samtidig gav mange forældre<br />
og nærpersoner udtryk for, <strong>at</strong><br />
de troede, <strong>at</strong> børnene havde<br />
langt større forståelse, end de<br />
var i stand til <strong>at</strong> give udtryk for.<br />
Hvordan ser det ud nu? Er ASK<br />
blevet mere udbredt?<br />
Svärt <strong>at</strong>t finna<br />
dokument<strong>at</strong>ion<br />
om andras<br />
erfarenheter<br />
och också svärt<br />
<strong>at</strong>t hitta inf. om<br />
metoder som<br />
kan fungera<br />
11
12<br />
Håper deres<br />
undersøkelse<br />
også kan vise hvor<br />
viktig kommu-<br />
nikasjon er. Det<br />
er meget velkjent,<br />
<strong>at</strong> barn med dårlig<br />
kommunikasjon,<br />
de taper alltid<br />
Forventninger til ASK<br />
for børn med <strong>Rett</strong> hos<br />
fagfolk og forældre?<br />
Både blandt fagfolk og blandt<br />
forældre er der store vari<strong>at</strong>ioner,<br />
mht. tiltroen til, hvor langt<br />
børn med <strong>Rett</strong> syndrom kan nå,<br />
når det gælder kommunik<strong>at</strong>ion.<br />
Fagfolk er i tvivl og uenige:<br />
Op gennem 90’erne blev der<br />
foretaget en lang række tests<br />
af børn og voksne med <strong>Rett</strong><br />
syndrom som gennemsnitligt<br />
<strong>på</strong>viste en ”intelligensalder”<br />
mellem ½ år og 24 måneder. I<br />
90’erne var de fleste desuden<br />
overbeviste om, <strong>at</strong> <strong>Rett</strong> syndrom<br />
var en fremadskridende<br />
lidelse, hvor tilstanden <strong>på</strong><br />
alle punkter ville forværres,<br />
og hvor levealderen ville være<br />
kort.<br />
Der er stadig ingen tvivl<br />
hos fagfolk om, hvorvidt kommunik<strong>at</strong>ionsvanskelighederne<br />
er store, men optimismen er<br />
blevet større mht. forståelsen<br />
hos børnene. Desuden er der<br />
forskere, som f.eks. britiske<br />
Alison Kerr, som <strong>på</strong>peger, <strong>at</strong><br />
nogle forhold måske forbedres<br />
med alderen, herunder kommu-<br />
nik<strong>at</strong>ionsmulighederne, selv om<br />
andre forhold, f.eks. skoliose,<br />
forværres.<br />
Linda Burkhart, en amerikansk<br />
talepædagog, har i de<br />
seneste år beskæftiget sig med<br />
altern<strong>at</strong>iv kommunik<strong>at</strong>ion for<br />
børn med <strong>Rett</strong> syndrom. Hun<br />
understreger, <strong>at</strong> ALLE vil kommunikere,<br />
og afviser, <strong>at</strong> det er<br />
muligt <strong>at</strong> tale om, <strong>at</strong> nogle børn,<br />
f.eks. børn med <strong>Rett</strong> syndrom<br />
kan siges ikke <strong>at</strong> have intentioner<br />
om <strong>at</strong> kommunikere eller <strong>at</strong><br />
befinde sig <strong>på</strong> et pre-intentionelt<br />
”stadie” i deres udvikling. Vi<br />
kan ikke ”måle” <strong>på</strong> mennesker,<br />
om de har intentioner! Linda<br />
Burkhart har, bl.a. i samarbejde<br />
med den israelske talepædagog<br />
Judy Vine, forhåbninger om, <strong>at</strong><br />
børn med <strong>Rett</strong> syndrom kan<br />
lære <strong>at</strong> læse – og de har <strong>på</strong>vist,<br />
<strong>at</strong> det kan lykkes i nogle tilfælde.<br />
De understreger begge, <strong>at</strong><br />
apraksien, dvs. den manglende<br />
formåen til <strong>at</strong> omsætte intentioner<br />
til handling, er det sværeste<br />
vilkår, børn med <strong>Rett</strong> syndrom<br />
må leve med. For os som omgivelser<br />
betyder apraksien, <strong>at</strong> vi<br />
skal være dygtige til <strong>at</strong> undgå <strong>at</strong><br />
fremkalde stress! Vi skal også<br />
huske <strong>at</strong> give lange svartider<br />
og flere muligheder for svar.<br />
Det er ikke sikkert, <strong>at</strong> den fine<br />
talemaskine er den løsning, der<br />
lige nu, i denne situ<strong>at</strong>ion, med<br />
denne dagsform hos barnet – og<br />
med denne samtalepartner – er<br />
den bedste løsning.<br />
At kommunikere er en meget<br />
kompliceret proces, som kræver<br />
mange ”bolde i luften”. Når det<br />
<strong>at</strong> <strong>komme</strong> fra hensigt fra handling<br />
er det, som er udfordringen,<br />
skal vi forsøge <strong>at</strong> gøre processen<br />
mere simpel ved <strong>at</strong> give<br />
barnet den bedste mulighed,<br />
lige her og nu. Vi må tilstræbe<br />
<strong>at</strong> give dem få, men de bedste<br />
bolde <strong>at</strong> jonglere med, de bedste<br />
i denne situ<strong>at</strong>ion, med lige<br />
præcis denne samtalepartner!<br />
Derfor er de ”multimodale løsninger”<br />
<strong>at</strong> anbefale, dvs. <strong>at</strong> hvert<br />
enkelt barn får tilbudt mere end<br />
en ”løsning”. Løsningerne skal<br />
ikke forstås som en afslutning<br />
af en proces, hvor et problem er<br />
blevet ”løst”, da vi hele tiden må<br />
tage højde for barnets udvikling<br />
og omgivelsernes udvikling<br />
af nye ASK-hjælpemidler<br />
og anvendelsesstr<strong>at</strong>egier. Det<br />
er desuden ikke barnets løsning,<br />
men vores fælles løsning, som<br />
du og jeg har for <strong>at</strong> gøre vores<br />
kommunik<strong>at</strong>ion bedre. (Det<br />
rel<strong>at</strong>ionistiske syn <strong>på</strong> kommunik<strong>at</strong>ion<br />
se f.eks. Per Lorentsen,<br />
”Kommunik<strong>at</strong>ion med uvanlige<br />
barn”). Vi skal som voksne<br />
samtalepartnere være modeller<br />
i brugen og vise den fælles<br />
løsning interesse. De særlige<br />
vilkår mht. brug af hænderne<br />
for børn med <strong>Rett</strong> syndrom må<br />
indtænkes i løsningene: Når<br />
apraksien hindrer den planlagte<br />
bevægelse, håndstereotypien<br />
<strong>komme</strong>r i vejen, og <strong>at</strong>axien ytrer<br />
sig i rystende og ukoordinerede<br />
arm- og håndbevægelser, er det<br />
meget svært for børnene <strong>at</strong> bruge<br />
håndudpegning af altern<strong>at</strong>ivt<br />
kommunik<strong>at</strong>ionsm<strong>at</strong>eriale. De<br />
mange forstyrrende elementer<br />
betyder desuden ofte en tidsmæssig<br />
forskydning i reaktionerne.<br />
Forældre er også i tvivl og<br />
uenige:<br />
Opplever du <strong>at</strong> ASK hjelper deg i<br />
din kommunikasjon med barnet<br />
ditt? Begrunn svaret?<br />
De allerfleste svarede positivt<br />
<strong>på</strong> dette spørgsmål, mens<br />
2 svarede, <strong>at</strong> deres d<strong>at</strong>ter kunne<br />
gå hen til ting og med deres<br />
kropssprog vise, hvad hun<br />
ønskede. Dette er dog en meget<br />
begrænset form for ”altern<strong>at</strong>iv<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>
kommunik<strong>at</strong>ion”, da det uventede,<br />
det der ligger uden for<br />
dette rums muligheder, ikke<br />
vil kunne udtrykkes.<br />
En neg<strong>at</strong>iv <strong>komme</strong>ntar:<br />
> Nej! Har ingen ASK-hjelpemidler<br />
hjemme, men kommuniserer<br />
likevel godt med<br />
barnet.<br />
Her er 2 af de mest positive svar<br />
<strong>på</strong> spørgsmålet:<br />
> Hun har fælles fokus i dialog<br />
med voksne om ulike temaer<br />
med støtte av symboler og<br />
tegn! Fantastiske greier.<br />
> Ja, virker forstærkende/tydeligere<br />
sammen med ord og<br />
tegn. Forbedrer konsentrasjonen.<br />
Håbet er <strong>at</strong> ASK gir barnet<br />
et språk og dermed følelse av<br />
mestring og mening i eget liv.<br />
På dette spørgsmål fik vi mange<br />
positive tilkendegivelser, men<br />
der kom også en del frustr<strong>at</strong>ioner<br />
frem. Mange understreger<br />
betydningen af uddannelse og<br />
kompetence i ASK hos de mennesker<br />
som omgås børn med<br />
<strong>Rett</strong> syndrom, og mange understreger<br />
behovet for professionel<br />
vejledning.<br />
At bruge TID og undgå stress<br />
i mødet med barnet understreges<br />
af mange.<br />
Den største udfordring ved <strong>at</strong><br />
arbejde med en <strong>Rett</strong>-pige er tålmodighed.<br />
Vente <strong>på</strong> <strong>at</strong> hun <strong>komme</strong>r<br />
med et svar og ikke give op.<br />
De kan meget mere, end vi tror!<br />
Mange <strong>på</strong>peger desuden, <strong>at</strong><br />
pigerne har langt større forståelse,<br />
end de oftest er i stand<br />
til <strong>at</strong> udtrykke og understreger<br />
således, hvor vigtige forventningerne<br />
er:<br />
Potentialerne hennes er så<br />
<strong>på</strong> plass, <strong>at</strong> det er frustrerende<br />
å ikke kunne tapp inn til, hva<br />
hun tenker og ønsker <strong>på</strong> en<br />
eller an mode, som ikke måtte<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
bruje henderne eller munden<br />
hennes. Øynene?? Du ser <strong>at</strong><br />
hun er intelligent inni øynene<br />
hennes!!! STÅ PÅ!<br />
Det er især <strong>på</strong> dette punkt –<br />
forventingerne, <strong>at</strong> der er forskelle,<br />
men der er jo også forskelle<br />
<strong>på</strong> børn – og <strong>på</strong> deres forældre,<br />
samt <strong>på</strong> hvilke erfaringer, der er<br />
opsamlet mht. ASK i de forskellige<br />
familier...<br />
Lidt om metode<br />
og udvalg<br />
Vi fik hjælp fra <strong>Rett</strong> foreningerne<br />
i de tre lande til <strong>at</strong> udsende<br />
spørgeskemaet til børn med<br />
<strong>Rett</strong> syndrom i Norge, Sverige<br />
og Danmark i alderen 1- 18 år. På<br />
denne måde sikrede vi, <strong>at</strong> svarerne<br />
forblev anonyme for os.<br />
Spørgeskemaet indeholdt<br />
mange lukkede afkrydsningsspørgsmål,<br />
men gav også plads<br />
til personlige <strong>komme</strong>ntarer,<br />
noget som mange heldigvis<br />
benyttede sig af, som det fremgår<br />
af denne artikels cit<strong>at</strong>er.<br />
Når vi har valgt spørgeskemaformen,<br />
er det klart, <strong>at</strong><br />
der er nuancer, som ikke kan<br />
afdækkes. F.eks. er det svært<br />
<strong>at</strong> afdække kvaliteten af rel<strong>at</strong>ioner.<br />
Vi forsøgte med et enkelt<br />
åbent spørgsmål <strong>at</strong> afdække<br />
dette en smule: Hvor godt bliver<br />
dit barn forstået i de professionelle<br />
miljøer?<br />
Vi får heller ikke beskrevet<br />
planlægningen af sprogmiljø<br />
detaljeret og kan heller ikke<br />
”se” den individuelle opsætning<br />
af kommunik<strong>at</strong>ionshjælpemidler.<br />
ØVRIGE FUND<br />
i undersøgelsen<br />
Der var i undersøgelsen fuldstændig<br />
enighed om, <strong>at</strong> børn<br />
med <strong>Rett</strong> syndrom har glæde<br />
af <strong>at</strong> få ASK-tilbud. Der var<br />
næsten fuldstændig enighed<br />
om, <strong>at</strong> mere end en læsning<br />
var gavnlig for børn med <strong>Rett</strong>.<br />
En enkelt person skilte sig ud.<br />
Han mente, <strong>at</strong> hans d<strong>at</strong>ter kun<br />
skulle tage ”et skridt ad gangen”,<br />
<strong>at</strong> hun skulle vise forståelse<br />
for enkeltfotos først og gå<br />
langsomt frem.<br />
En vigtig del af spørgeskemaet<br />
var den del, der gav forældre<br />
mulighed for <strong>at</strong> udtrykke<br />
deres tilfredshed med, hvor godt<br />
barnet fik støttet sine kommunik<strong>at</strong>ive<br />
kompetencer. Kommunik<strong>at</strong>ion<br />
er en kompliceret<br />
proces, som bl.a. både omf<strong>at</strong>ter<br />
ordforråd, motorik og sociale<br />
kompetencer.<br />
Nederst <strong>på</strong> side 15 kan du se den<br />
vigtige del af spørgeskemaet.<br />
Vi s<strong>at</strong>te forældretilfredshed<br />
med disse forhold i sammenhæng<br />
med andre forhold. De<br />
børn, som tilbydes mere end<br />
én løsning, havde generelt en<br />
større grad af tilfredshed med,<br />
hvorvidt deres barn blev hjulpet.<br />
Vi blev således bekræftet i en<br />
arbejdshypotese, vi havde, om <strong>at</strong><br />
De kan meget<br />
mere end vi tror<br />
13
”multimodale” løsninger giver<br />
større muligheder for barnet.<br />
Desuden sås der en sammenhæng<br />
mellem forældretilfredsheden<br />
og ”high-tech løsninger"<br />
(talecomputere).<br />
Forældretilfredsheden er<br />
højere for børn med talecomputere.<br />
Der er en del forskelle mellem<br />
landene <strong>på</strong> dette punkt, idet<br />
der er 10% af børnene i Norge<br />
og Sverige, som har talecomputere,<br />
mens der i Danmark er 41%<br />
af børnene i vores m<strong>at</strong>eriale,<br />
som har high-tech løsninger.<br />
Der sker en vis progression<br />
i antallet af kommunik<strong>at</strong>ionshjælpemidler<br />
med alderen, idet<br />
børnehavebørn ikke har f.eks.<br />
talecomputere, men oftere bruger<br />
blikudpegning af fotos.<br />
Der er generelt et meget stort<br />
ønske hos familierne om selv <strong>at</strong><br />
være med til <strong>at</strong> udarbejde ASKløsninger,<br />
og familien føler sig<br />
generelt set medinddraget, når<br />
det gælder valg af ASK-løsning.<br />
Der er ”plads til forbedringer”,<br />
Slett ikke I mindre grad I noe grad I høy grad I meget høy grad Vet ikke<br />
Barnets motoriske muligheter O O O O O O<br />
blir tilgodesett<br />
Ordforrådet passer til O O O O O O<br />
barnets forståelse<br />
Barnet hjelpes til å <strong>på</strong>kalle seg O O O O O O<br />
oppmerksomhet med hjelpemidlene<br />
Barnet hjelpes til å formidle et brudd O O O O O O<br />
i en samtale av hjelpemidlene<br />
Barnet hjelpes til å starte et s O O O O O O<br />
amspill av hjelpemidlene<br />
Barnet hjelpes til å opprettholde en O O O O O O<br />
samtale av hjelpemidlene<br />
Barnet hjelpes til å protestere O O O O O O<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
når det gælder adgang til hjælp.<br />
Dette fremgår også af nogle af<br />
<strong>komme</strong>ntarerne: ”Vi har ingen<br />
som kan hjelpe oss teknisk og<br />
ingen oplæringstilbud.<br />
Når mennesker har så store<br />
funktionsnedsættelser, som<br />
børn med <strong>Rett</strong> har, vil der ofte<br />
være en tendens til <strong>at</strong> udelukke<br />
mere avancerede ASK-løsninger.<br />
Vi har lært af Lorentsen af<br />
implementeringen af en ASKløsning<br />
ikke må stille sig hindrende<br />
i vejen for kommunik<strong>at</strong>ion,<br />
<strong>at</strong> det ikke må opleves som<br />
endnu et krav, som skal til for <strong>at</strong><br />
opnå samspil. Dette kan vi også<br />
lære af <strong>Rett</strong> børnene, som netop<br />
ikke kan leve op til sådanne krav,<br />
hvor gerne de end ville, da de<br />
viljestyrede handlinger er det,<br />
de har specifikke vanskeligheder<br />
med.<br />
Opsummering<br />
Af vores undersøgelse fremgår<br />
det, <strong>at</strong> forældre er mere tilfredse<br />
med deres barns udtryksmuligheder,<br />
når de får mange valgmuligheder,<br />
og når de kan ”tale<br />
højt” <strong>på</strong> en talecomputer. Det<br />
fremgår også, <strong>at</strong> det ikke nødvendigvis<br />
er den eneste måde,<br />
disse børn kommunikerer <strong>på</strong>. En<br />
Rolltalk med hovedstyring kan<br />
være vældig upraktisk <strong>at</strong> have<br />
mellem sig i et samspil og endda<br />
måske lukke lidt af for kontakten,<br />
selvom det mods<strong>at</strong>te var<br />
tiltænkt. Vi anerkender, <strong>at</strong> rel<strong>at</strong>ioner<br />
er forskellige, og <strong>at</strong> vi som<br />
rel<strong>at</strong>ionspartnere hele tiden skal<br />
blive dygtigere til <strong>at</strong> forstå.<br />
Forældrene til børn med <strong>Rett</strong><br />
syndrom sidder <strong>på</strong> en særlig<br />
måde med ”nøglen” til kommunik<strong>at</strong>ionsudvikling<br />
til deres<br />
børn, da det tidlige samspil er<br />
en særlig værdi, der kan bygges<br />
videre <strong>på</strong> gennem hele livet. Det<br />
er derfor interessant <strong>at</strong> høre forældrenes<br />
syn <strong>på</strong>, hvordan deres<br />
barn hjælpes af ASK-løsninger<br />
og til <strong>at</strong> opnå ASK-løsninger.<br />
Opsummerende har denne<br />
undersøgelse <strong>på</strong>peget flg.:<br />
Kommunik<strong>at</strong>ion<br />
er en kompliceret<br />
proces, som bl.a.<br />
både omf<strong>at</strong>ter<br />
ordforråd,<br />
motorik<br />
og sociale<br />
kompetencer<br />
15
Der er både i litter<strong>at</strong>ur og i<br />
forældreforventninger meget<br />
store vari<strong>at</strong>ioner mht., hvad<br />
disse børn kan opnå kommunik<strong>at</strong>ivt.<br />
Men <strong>på</strong>pegning af<br />
kombin<strong>at</strong>ionen af lav stress og<br />
høje forventninger er gennemgående<br />
hos mange forældre og<br />
nyere indlæg af fagfolk.<br />
Multimodal kommunik<strong>at</strong>ion<br />
højner forældretilfredsheden<br />
med de muligheder barnet<br />
har for <strong>at</strong> opnå kommunika-<br />
Referencer:<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
tive kompetencer. Hos forældre<br />
med RS, som tilbydes<br />
high-tech løsninger i form af<br />
talecomputere, ses ligeledes<br />
den højeste tilfredshed med<br />
de kommunik<strong>at</strong>ive muligheder:<br />
”Igennem hendes talecomputer<br />
kan hun gøre brug af flere<br />
valgmuligheder end andre hjælpemidler”.<br />
Forældre er i de fleste tilfælde<br />
meget interesseret i <strong>at</strong><br />
deltage i planlægning og frem-<br />
stilling af kommunik<strong>at</strong>ionsm<strong>at</strong>eriale.<br />
Der er i m<strong>at</strong>erialet mange<br />
forskellige tilgange til ASK.<br />
Et nordisk samarbejde <strong>på</strong><br />
området ville være ønskeligt,<br />
så udveksling af erfaringer og<br />
gode idéer med f.eks. planlægning<br />
af kommunik<strong>at</strong>ive miljøer,<br />
opsætning af talehjælpemidler<br />
og betjeningsproblemer – f.eks.<br />
øjenstyringsbrug af computer<br />
kunne bruges frugtbart.<br />
Burkhart, Linda (2009):<br />
Handouts : “Communic<strong>at</strong>ion Str<strong>at</strong>egies for children who have <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>e:<br />
Partner – Assisted Communic<strong>at</strong>ion with PODD” .<br />
Kirkebæk Birgit:<br />
”Almagt og afmagt - Specialpædagogikkens holdninger, handlinger og dilemmaer”,<br />
Akademisk Forlag 2010”<br />
Light, Janice C, Beukelmann, David R, Reichle, John (2003):<br />
“ Communic<strong>at</strong>ive Competences for Individuals wo use AAC. From Research to Effective<br />
Practice”. Paul H. Brooks Publishing Co.<br />
Lindberg, Barbro(2004):<br />
”<strong>Rett</strong> syndrom – Ett flerfunktionshinder sett ur pedagogiskt perspektiv”,<br />
HLS forlag, Stockholm<br />
Lorentzen, Per(2009):<br />
”Kommunikasjon med uvanlige barn”, Universitetsforlaget<br />
Tetzchner Stephen v., Jacobsen, Karl H., Skjedal, Ola H., Heiberg, Arvid, Fagan<br />
Joseph F. (1996):<br />
Vision, Cognition And Developmental Characteristics Of Girls and Woman With <strong>Rett</strong><br />
<strong>Syndrom</strong>. “Developmental Medicine and Child Neurology” 38, 212-225.<br />
Denne artikel<br />
er tænkt som en<br />
tilbagemelding af<br />
result<strong>at</strong>erne, og<br />
tak for hjælpen<br />
til jer i <strong>Rett</strong><br />
foreningen<br />
17
Celine<br />
Ploug<br />
Pyskow<br />
1) Dit navn?<br />
Celine Ploug Pyskow.<br />
2) Hvornår blev du født?<br />
2. marts 1991, jeg er jo 19 år.<br />
3) Hvor bor du?<br />
Farendløse, nær Ringsted <strong>på</strong> Midtsjælland.<br />
4) Hvad hedder din mor og far?<br />
Inge og Curt.<br />
5) Har du søskende - hvem?<br />
Sisse min storesøster og Kenni min storebror.<br />
6) Har du bedsteforældre?<br />
Ja, farmor lillian, bedstemor rita og morfar Kjeld.<br />
7) Bor du nogengange et andet sted (aflastning)?<br />
Er i aflastning <strong>på</strong> Margrethehøj i Roskilde.<br />
8) Kan du gå selv?<br />
Nej, bortset fra en smule <strong>på</strong> gåcykel.<br />
9) Har du epilepsi?<br />
Nej.<br />
10) Din beskæftigelse?<br />
Jeg går i skole i et 3-årigt STU-tilbud (Åmarken) <strong>på</strong><br />
Ådalskolen i Ringsted.<br />
11) Går du til noget i fritiden?<br />
Jeg går til ridning en gang om ugen, nu <strong>på</strong> 15. år.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
12) Hvad kan du lide <strong>at</strong> lave derhjemme?<br />
Jeg vil gerne være med til så meget som muligt,<br />
også i haven hvis solen ikke skinner for meget.<br />
13) Hvad kan gøre dig glad?<br />
Være med når der sker noget og være sammen med<br />
min familie.<br />
14) Hvad kan gøre dig vred?<br />
Når der er for mange mennesker omkring mig, og vi<br />
ikke er hjemme.<br />
15) Hvad er din yndlingsmusik?<br />
Alt med Bamse og Kylling, uden mundharmonika.<br />
16) Hvilken film/fjernsynsprogram kan du bedst lide <strong>at</strong> se?<br />
Bamse og Kylling, bare luna ikke synger for meget<br />
og Ælling er for meget med.<br />
17) Har du et kæledyr?<br />
Ja, vi har en k<strong>at</strong> der hedder Chess.<br />
18) Hvad er din livret?<br />
alt, bortset fra lever, rejer og avocado.<br />
19) Din bedste ferie – hvor var det henne?<br />
Når vi lejer sommerhus eller bor <strong>på</strong> hotel.<br />
20) Har du et godt billede af dig selv som vi må se?<br />
Ja.<br />
19
nr. navn omg. estimeret faktisk diff.<br />
à 1 km. tid i min. tid i min. i min.<br />
516 Trible Trouble 1 7,00 6,47 0,13<br />
513 Astrid Enggaard 2 14,00 14,16 0,16<br />
522 Claus Nielsen 2 9,30 9,09 0,21<br />
1611 Julie 1 14,00 14,24 0,24<br />
1619 Mariane Holm 2 25,21 24,57 0,24<br />
1617 M<strong>at</strong>hilde Holm 2 25,17 24,49 0,28<br />
616 Magnus 3 15,00 14,27 0,33<br />
519 Jesper Koed 5 27,00 26,27 0,33<br />
517 Celine Pyskow 1 15,00 14,25 0,35<br />
518 Inge Pyskow 1 15,00 15,37 0,37<br />
1625 Jan 3 20,02 19,25 0,37<br />
1623 Kurt Pyskow 1 15,00 14,22 0,38<br />
621 Victor 3 19,00 18,20 0,40<br />
1604 Ditte Svendsen 1 10,10 10,58 0,48<br />
1603 Ingvor Engtoft 1 10,10 10,59 0,49<br />
531 M<strong>at</strong>hilde Laustsen 1 20,00 20,51 0,51<br />
618 Susanne R 1 10,00 10,53 0,53<br />
612 Magnus Laustsen 1 20,00 20,53 0,53<br />
1632 Jack Vasegaard 4 26,00 25,05 0,55<br />
1622 Anne Svit 1 15,00 14,05 0,55<br />
1606 Ida / Kirsten 2 26,06 25,08 0,58<br />
1621 Alma Vasegaard 4 26,00 25,02 0,58<br />
530 Lotte Andersen 1 20,00 21,00 1,00<br />
514 Henrik Risom 5 26,50 25,08 1,02<br />
529 Sofie Sindt 2 21,15 22,21 1,06<br />
515 Silje Nielsen 1 11,45 12,52 1,07<br />
615 Petra Hansen 5 33,15 31,42 1,33<br />
520 Lene Nielsen 2 23,00 21,26 1,34<br />
614 Karoline Hansen 3 30,14 28,37 1,37<br />
1633 Ann Sushila 1 15,00 16,41 1,41<br />
623 Hugo 1 14,21 12,12 1,69<br />
1616 Emilio 1 10,00 7,59 2,01<br />
620 K<strong>at</strong>hrine 2 15,00 12,57 2,03<br />
619 Emilie 2 15,00 12,55 2,05<br />
RETTL
ØBET<br />
624 Søren Hjarsø 1 12,14 14,30 2,16<br />
1610 Mette Ulrik Jørgensen 3 40,00 37,44 2,16<br />
1628 Benjamin 1 25,00 22,43 2,17<br />
626 Iben Hjarsø 1 11,12 13,39 2,27<br />
613 Nikoline Laustsen 1 20,00 22,30 2,30<br />
625 Frederikke Hjarsø 1 12,14 14,47 2,33<br />
521 Nikoline Nielsen 2 24,00 21,27 2,33<br />
627 Alberte Hjarsø 1 11,12 13,55 2,43<br />
628 Louise Overgaard 2 15,25 12,42 2,43<br />
610 Kirsten Priskorn 1 20,00 22,45 2,45<br />
1618 Ronaldo 1 10,00 7,06 2,54<br />
527 Otto Vasegaard 1 15,21 11,54 3,27<br />
512 Karin Enggaard 1 12,00 15,34 3,34<br />
511 Freja Enggaard 1 12,00 15,41 3,41<br />
622 Camilla Bay 1 25,30 21,40 3,50<br />
523 Laura Holm 2 21,30 25,07 3,77<br />
524 Sisse Holm 2 21,45 17,28 3,77<br />
630 Heidi Wedel 2 16,00 20,14 4,14<br />
629 Martin Overgaard 2 18,00 22,17 4,17<br />
1609 Ellen Marie Ulrik Jørgensen 1 15,00 10,20 4,40<br />
526 Vibeke Nielsen 3 25,00 20,16 4,44<br />
1631 Jenny 1 25,00 19,57 5,03<br />
1630 Maybritt 1 25,00 19,56 5,04<br />
1608 Astrid Ulrik Jørgensen 1 10,00 4,54 5,06<br />
1626 Fiona Sofie 1 25,00 19,38 5,22<br />
1620 K<strong>at</strong>hrine Fuglsang 4 26,03 20,17 5,46<br />
525 Jan Holm 2 21,27 14,51 6,36<br />
1607 K<strong>at</strong>ja Clausen 1 16,30 8,25 8,05<br />
617 Signe 1 40,00 31,43 8,17<br />
611 Dea Laustsen 1 20,00 29,40 9,40<br />
1605 Mikkeline Hansen 2 25,01 37,09 12,08<br />
528 Jane Knudsen 1 34,00 15,53 18,07<br />
1612 Cecilie 1 37,00 10,44 26,16<br />
1613 Malene Sewohl * ) 1 37,00 10,35 26,25<br />
1615 Bent Sewohl * ) 1 37,00 10,30 26,30<br />
1614 Bente Sewohl * ) 1 37,00 9,37 27,23<br />
* ) Estimeret tid var 9,5 min. – hvem er spøgefuglen?
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Nordisk <strong>Rett</strong><br />
Sommerlejr 2010<br />
i Tisvilde<br />
Vi havde en dejlig uge i Tisvilde med<br />
svenske, danske og norske familier med<br />
piger/kvinder med <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>. Der<br />
var arrangeret velkomstmiddag lørdag<br />
aften, hestevognstur søndag eftermiddag,<br />
tirsdag aften for mødre (mavedans<br />
og middag) og onsdag aften for fædre<br />
(ølsmagning og middag), n<strong>at</strong>urkonkurrence<br />
torsdag eftermiddag og afskedsmiddag<br />
fredag aften. Dagene havde vi<br />
for os selv, og om aftenen mødtes vi<br />
ved bålpladsen, hvor der blev grillet og<br />
hygget til langt ud <strong>på</strong> aftenen. Det var<br />
en dejlig uge, og vi håber, <strong>at</strong> der vil være<br />
opbakning til flere sommerlejre. Tak for<br />
et godt arrangement.<br />
Hilsen Ida, Jesper og Vibeke<br />
23
Efter <strong>at</strong> have holdt et ”mini-kursus”<br />
for de af jeres børn, der deltog, vil jeg<br />
lige forsøge <strong>at</strong> samle trådene imellem<br />
mit foredrag fredag aften og børnenes<br />
udsagn lørdag formiddag – og nej –<br />
jeg er stadig ikke Mary Poppins, spørg<br />
bare jeres børn!<br />
Vi fik desværre ikke set filmen ”Men<br />
jeg vil ikke bytte”, da den gik i hak,<br />
men vi fik alligevel tænkt nogle tanker<br />
sammen. De er samlet i den lille ”artikel”,<br />
som I kan læse <strong>på</strong> jeres forenings<br />
hjemmeside. Børnene gjorde indtryk<br />
<strong>på</strong> mig, de var skarpe, kloge, sjove og<br />
hyggelige. Det er svært for nogen af<br />
dem pludselig <strong>at</strong> skulle forholde sig til<br />
de meget åbne spørgsmål, som blev<br />
stillet, jeg tror dog, <strong>at</strong> alle fik en øget<br />
opmærksomhed med sig derfra.<br />
Vedr. slides fra fredag aften, der<br />
handler om begivenhed og konsekvens,<br />
altså om der er en lige linie<br />
imellem det, <strong>at</strong> have en bror eller<br />
søster med handicap, og den konsekvens<br />
det har i søskendes liv: Mange<br />
af de udsagn jeg hørte fra børnene<br />
lørdag formiddag, fik mig til <strong>at</strong> tænke<br />
<strong>på</strong> netop dette tema. Jeg tænker, <strong>at</strong><br />
nogle af børnene vil kunne få rigtig<br />
meget glæde af <strong>at</strong> definere deres egne<br />
personlige beskyttende og belastende<br />
faktorer, snakke dem igennem med<br />
jer og måske begynde <strong>at</strong> bruge dem<br />
aktivt i hverdagen. De snakker om larm<br />
og uro som stressfaktorer, de husker<br />
nysgerrige blikke <strong>på</strong> gader, der er en<br />
biograftur, der var lidt pinlig osv. Jeg<br />
tror ikke, <strong>at</strong> alt kan lade sig gøre, lidt<br />
er altid bedre end ingenting – som jeg<br />
også sagde, ingen af os har jo Mary<br />
Poppins-evner, men der findes heldigvis<br />
andre muligheder end ren magi.<br />
Vedr. slides om viden og alder: Få<br />
af børnene vidste <strong>at</strong> <strong>Rett</strong> syndrom<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Malene?<br />
eller bare<br />
Efter søskendekursus lørdag den 4. september 2010 <strong>på</strong> Pinenhus<br />
har navn efter Andreas <strong>Rett</strong> . Mange<br />
synes, <strong>at</strong> det er meget kompliceret <strong>at</strong><br />
fortælle andre om, og det er det jo<br />
også – hvor skal man lige starte, og<br />
hvor skal man slutte? Her kan man i<br />
hvert fald møde sit barn <strong>på</strong> akkur<strong>at</strong> lige<br />
vilkår med spørgsmålet: ”Hvad siger<br />
du egentlig, når der er nogen der spørger”<br />
– og samtidig selv giver udtryk for,<br />
<strong>at</strong> det også kan være lidt besværligt for<br />
voksne <strong>at</strong> forklare for andre voksne, så<br />
får man et tydeligt billede af, hvordan<br />
de forstår og formidler deres søsters<br />
handicap til andre. Kodeordet her er<br />
alderssvarende viden, en 5-årig og en<br />
10-årig formidler n<strong>at</strong>urligt vidt forskelligt,<br />
og deres viden skal hele tiden<br />
justeres i forhold til alder, interesser<br />
og modenhed.<br />
Vedr. slides fra fredag om, hvor der<br />
findes viden om søskende til børn med<br />
handicap: Jeg kender ikke jeres børn<br />
eller jeres hverdag, men aner alligevel,<br />
<strong>at</strong> både børn og voksne kan være pressede<br />
– jeg kan kun opfordre til, <strong>at</strong> I får<br />
børnenes andre primære voksne <strong>på</strong><br />
banen med viden og opmærksomhed.<br />
Det skal jo ikke være som omklamrende<br />
voksne med hovedet lidt <strong>på</strong> skrå<br />
men som reelt interesserede voksne,<br />
der har antennerne ude og fanger de<br />
små signaler i hverdagen og handler<br />
<strong>på</strong> dem, om ikke andet så med en øget<br />
opmærksomhed. Alle børn synes jo, <strong>at</strong><br />
det er rart <strong>at</strong> blive mødt med varme<br />
og forståelse. Jeg tænker specielt <strong>på</strong><br />
børnenes lærere og pædagoger, der<br />
jo er meget sammen med jeres børn<br />
hver eneste dag. Det kan også sagtens<br />
være en yndlings-moster-nabo-fættertante-mors<br />
veninde, der indimellem<br />
kan invitere <strong>på</strong> ”børne-wellness-weekend”,<br />
en tur i biffen, en video-aften, en<br />
gang yndlingsaftensmad alene uden<br />
forældre og søskende… Det skal hverken<br />
være dyrt eller flot, det skal bare<br />
være nærværende og hyggeligt.<br />
Da ”Men jeg vil ikke bytte” havde<br />
premiere i januar 2009, blev jeg spurgt<br />
om mit mål med filmen. Alene det<br />
<strong>at</strong> den nu var en realitet – det var et<br />
kæmpe mål i sig selv, jeg havde jo<br />
aldrig lavet en film før!” Den enkle<br />
forklaring hoppede spørgeren ikke <strong>på</strong>,<br />
så jeg måtte definere et mål. Mit mål<br />
med filmen er, <strong>at</strong> den er til rådighed<br />
<strong>på</strong> alle skolebiblioteker i landet, så<br />
alle søskende til børn med handicap,<br />
med den i hånden, får et neutralt talerør<br />
og kan forklare om en anderledes<br />
hverdag uden <strong>at</strong> skulle sætte sig selv<br />
i spil. At de med ro i sindet kan vise<br />
filmen i klassens time, opdage andre i<br />
klassen med en bror eller søster med<br />
handicap og dermed finde spejling og<br />
genkendelse. At de med filmen kan<br />
diskutere det, <strong>at</strong> leve i en anderledes<br />
familiesitu<strong>at</strong>ion end de fleste af deres<br />
klassekammer<strong>at</strong>er, uden nødvendigvis<br />
<strong>at</strong> vise, hvor sårbare de selv er. Jeg<br />
ved fra mine oplevelser i forskellige<br />
klasser, også fra Andreas klasse, som jo<br />
selv medvirkede i filmen, <strong>at</strong> det gør en<br />
kæmpe forskel <strong>at</strong> se frem for <strong>at</strong> høre.<br />
Vidensdeling er kodeordet her – man<br />
kan også finde masser af søskendeinspir<strong>at</strong>ion<br />
<strong>på</strong> www.soeskende.dk<br />
Med disse ord vil jeg takke for nogle<br />
gode dage <strong>på</strong> jeres familie-weekend,<br />
tak for stor imøde<strong>komme</strong>nhed og<br />
mange venlige snakke – det var en<br />
meget positiv og lærerig oplevelse<br />
<strong>at</strong> deltage.<br />
Bedste hilsner fra<br />
og<br />
Malene Gerd Petersen<br />
25
Artikel fra<br />
søskendekursus<br />
<strong>på</strong> <strong>Rett</strong> foreningens<br />
familieweekend<br />
Vi samledes kl. 9 med Malene, vi skulle se film, men den gik i<br />
hak hele tiden, så det opgav vi. Vi har snakket om rigtig mange<br />
emner og besluttede så <strong>at</strong> skrive en artikel sammen. Vi snakkede<br />
fælles om emnerne, og Malene skrev det sammen, imens børnene<br />
holdt pause. Her er result<strong>at</strong>et, vi har s<strong>at</strong> det lidt op i punktform,<br />
så kan I nemmere finde rundt i det:<br />
• Det kan altså godt være klamt, når ens søskende savler, måske<br />
først har hånden inde i munden og bagefter rører ved ens hår,<br />
det er vi mange, der synes.<br />
• Vores forældre har ikke ret meget tid til os.<br />
• Det kan godt være besværligt <strong>at</strong> skulle have en veninde med<br />
hjem fra skole.<br />
• Det er besværligt, når ens forældre synes, <strong>at</strong> man skal være<br />
større end man er.<br />
• Det kan godt være hyggeligt <strong>at</strong> være med <strong>på</strong> specialskoler.<br />
• Det ER altså en fordel <strong>at</strong> <strong>komme</strong> først i køen i Legoland, Tivoli<br />
og andre sommerlande.<br />
• Man slipper for mange skænderier, for man kan jo ikke skændes<br />
med et barn med handicap.<br />
• Vores forældre skal sørge for rigtig mange ting.<br />
• Det er lidt rart, hvis man ikke er den eneste i sin klasse, der<br />
har en bror eller søster med handicap.<br />
• Det er svært <strong>at</strong> forklare <strong>Rett</strong>s syndrom til nogen, der ikke<br />
kender det. Man må bare nævne de ting, som de kan og ikke<br />
kan, selvfølgelig ikke dem alle sammen!<br />
• Det er simpelthen for svært <strong>at</strong> forklare.<br />
• Man kan jo også bare kalde det handicap.<br />
• Hvis nogen spørger, hvad der er i vejen med min søster, så<br />
svarer jeg: ”Og hvad er der i vejen med din?” – Det er ikke<br />
alle jeg vil fortælle det til.<br />
• Vi har to søstre, der kan tale sammen <strong>på</strong> deres helt eget sprog,<br />
det er så sejt.<br />
• Der er ca. 93 børn i Danmark, der har <strong>Rett</strong> syndrom.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Vi lavede en runde, hvor vi skulle nævne det værste og det bedste<br />
ved <strong>at</strong> ha en søskende med handicap, her er punkterne. De er<br />
samlet men ikke censureret:<br />
• Jeg føler mig ikke helt normal, når min familie har et barn med<br />
handicap, det ville jeg ellers gerne føle mig.<br />
• Jeg bliver bange, når hun har kramper, så kalder jeg <strong>på</strong> mine<br />
forældre, og jeg går væk, når de hjælper hende. Det er rigtig<br />
ubehageligt.<br />
• Det er så flovt i biografen, når hun skriger, det er jo meningen,<br />
man skal være stille derinde.<br />
• Det er træls, når hun skriger og er ked af det, hun græder<br />
ikke – hun skriger bare.<br />
• Det værste er, <strong>at</strong> hun ikke er normal.<br />
• Det er ubehageligt, <strong>at</strong> ens søster bruger ble, når hun er 14 år<br />
gammel.<br />
• Det værste er, når hun savler mig i hovedet.<br />
• Når hun bare går ind foran TV og ikke vil flytte sig, bliver jeg<br />
træt af det, så finder jeg et andet sted <strong>at</strong> se TV.<br />
• Det værste er, når ens søster bliver brugt som mellemled, <strong>at</strong><br />
ens forældre ikke snakker direkte til mig, men snakker til mig<br />
igennem hende, det bliver jeg vred over og træt af.<br />
• Det er træls, <strong>at</strong> piger med <strong>Rett</strong> syndrom larmer meget.<br />
Det bedste er:<br />
• Når hun sover, så er der helt stille.<br />
• Når hun er rigtig glad, så bliver jeg også glad.<br />
• Når man kan se, <strong>at</strong> hun er glad og gerne gider snakke med<br />
mig.<br />
• Når man <strong>komme</strong>r foran i køen i Legoland og får masser af ture.<br />
Det var det, vi nåede i dag – vi håber, <strong>at</strong> I alle vil læse det med<br />
stor interesse – vi vil ikke sige, hvem der sagde hvad, og I kan<br />
godt glemme <strong>at</strong> spørge os.<br />
27
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Vi ønsker tillykke til:<br />
22. juni Camilla<br />
27. september Kristina<br />
4. november Annika<br />
24. november Silje<br />
16. december Mille<br />
26. december Nikoline<br />
27. december Chilie<br />
( Husk fremover <strong>at</strong> sende et billede til redaktionen )<br />
Camilla<br />
SJæLDNE FAMILIEDAGES FRIVILLIGFORUM<br />
Sjældne Diagnoser er i fuld gang med <strong>at</strong><br />
udvikle et familiekursus for sjældne familier:<br />
Sjældne Familiedage. Kurset er først og<br />
fremmest målrettet sjældne familier, der<br />
ikke umiddelbart har mulighed for <strong>at</strong> møde<br />
andre familier i en lignende situ<strong>at</strong>ion.<br />
Formålet med Sjældne Familiedage er<br />
<strong>at</strong> give de sjældne familier mulighed for <strong>at</strong><br />
udveksle erfaringer og <strong>at</strong> få en større viden<br />
om sygdommene, det sociale system og<br />
ikke mindst familielivet med en sjælden<br />
sygdom.<br />
Vi har brug for din hjælp til <strong>at</strong> tilrettelægge<br />
kurset. Derfor opretter vi et Frivilligforum.<br />
frivilligforum<br />
Du er eksperten i <strong>at</strong> leve enten med eller i<br />
en familie med en sjælden diagnose. Der-<br />
for vil Sjældne Diagnoser gerne have dine<br />
input. Hvad synes du, er vigtigt <strong>at</strong> bringe <strong>på</strong><br />
banen under Sjældne Familiedage? Hvilke<br />
råd og erfaringer har du selv haft glæde af?<br />
Hvad er relevant <strong>at</strong> fortælle andre sjældne<br />
familier?<br />
Hvad indebærer det<br />
<strong>at</strong> være frivillig?<br />
Du skal have lyst til <strong>at</strong> deltage i to-tre møder,<br />
hvor du er med til <strong>at</strong> drøfte, hvilke emner<br />
der er relevante <strong>at</strong> have med i Sjældne<br />
Familiedage. Det første møde vil ligge i<br />
december 2010.<br />
Hvad får du ud af det?<br />
Ud over <strong>at</strong> møde de andre frivillige vil der<br />
<strong>på</strong> hvert møde være et foredrag, som du<br />
kan have glæde af både personligt og i dit<br />
… fra forældre til forældre …<br />
bandagist syd som har udviklet camillas håndskinner har lukket.<br />
Er der nogle i foreningen som har brug for hjælp til hånd skinner,<br />
så kan Jette Skøtt igen træffes hos følgende firma:<br />
ORTOS · C.F. Tietgensvej 10 · 6000 Kolding · Telefon 75 57 40 60<br />
Jette har mobil 30 54 67 62<br />
Med venlig hilsen<br />
Hanne Laursen, Kløvervej 1, Hedensted<br />
frivillige arbejde. Foredraget kan for eksempel<br />
handle om kropssprog, konflikthåndtering<br />
og kommunik<strong>at</strong>ion eller personlige<br />
ressourcer. Emnerne er ikke lagt fast endnu,<br />
så du kan selv være med til <strong>at</strong> præge dagen.<br />
Hvem skal jeg henvende mig til?<br />
Kontakt projektmedarbejder Ane Møldrup<br />
<strong>på</strong> tlf. 3345 5514 (direkte) eller mail alm@<br />
sjaeldnediagnoser.dk, hvis du har lyst til <strong>at</strong><br />
høre mere om Frivilligforum eller gerne vil<br />
melde dig til.<br />
Du kan læse mere om projektet Sjældne<br />
Familiedage her: http://www.sjaeldnediagnoser.dk/00588/01123/<br />
29
Behov for fysioterapi ved <strong>Rett</strong> syndrom<br />
Personer med <strong>Rett</strong> syndrom har brug for fysioterapi hele livet!<br />
Fysioterapeutens rolle i forhold til piger og<br />
kvinder med <strong>Rett</strong> syndrom er ikke blot <strong>at</strong><br />
behandle pigens nuværende problemer.<br />
Det er også en vigtig fysioterapeutisk opgave<br />
i samarbejdet med øvrige omsorgspersoner<br />
<strong>at</strong> indarbejde og sikre pigen mest mulig<br />
fysisk aktivitet og deltagelse i dagligdagen.<br />
Fysioterapeuten må også være <strong>på</strong> forkant<br />
med de problemer, der kan opstå senere<br />
og søge <strong>at</strong> forebygge disse.<br />
Fokus for målsætninger i den fysioterapeutiske<br />
behandling bør være <strong>at</strong>:<br />
• øge selvstændigheden<br />
• udvikle eller vedligeholde gangen<br />
Center<br />
for <strong>Rett</strong><br />
syndrom<br />
Her ses den aktuelle<br />
liste over centrets<br />
medarbejdere. Vi<br />
vil gerne hjælpe<br />
familier og fagfolk<br />
ved <strong>at</strong> besvare<br />
relevante spørgsmål<br />
mv. om <strong>Rett</strong><br />
syndrom.<br />
Susanne Blichfeldt<br />
kan ikke kontaktes<br />
<strong>på</strong> KC, hun fungerer<br />
som intern rådgiver<br />
for centret.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Jytte Bieber Nielsen<br />
overlæge, dr.med.,<br />
leder af centret<br />
- Lægelige spørgsmål om<br />
<strong>Rett</strong> syndrom<br />
- Tlf. 4326 0126,<br />
bedst tirsdag og onsdag<br />
eftermiddag<br />
- jbn@kennedy.dk<br />
K<strong>at</strong>hrine Fuglsang<br />
fysioterapeut<br />
- Spørgsmål ang. fysioterapi<br />
ved <strong>Rett</strong> syndrom<br />
- Tlf. 4326 0129<br />
- kfp@kennedy.dk<br />
Mette Dalby<br />
socialrådgiver<br />
- Telefontid fredag 8-14<br />
(ulige uger)<br />
- Tlf. 4326 0160<br />
- mvd@kennedy.dk<br />
• udvikle eller vedligeholde aktive forflytninger<br />
(f.eks. fra ryg- til maveliggende,<br />
fra liggende til siddende, fra siddende<br />
til stående)<br />
• lære forældre og personale <strong>at</strong> bruge<br />
aktive forflytningsteknikker<br />
• forebygge og mindske fejlstillinger<br />
• forebygge og lindre ubehag og smerter<br />
Der er livet igennem en risiko for, <strong>at</strong> der<br />
kan ske en pludselig forandring i funktionsniveauet.<br />
Det kan ske dels under<br />
hospitalsophold og andre sygdomsforløb,<br />
dels i forbindelse med skift f.eks. fra børnehave<br />
til skole, fra skole til aktivitetshus,<br />
Kirstine Ravn<br />
cand.scient., ph.d.,<br />
molekylær-genetisk forsker<br />
- Spørgsmål om forskning<br />
og molekylærgenetik<br />
incl. <strong>Rett</strong>-mus<br />
- Tlf. 4326 0142<br />
Pernille Strøm<br />
sygeplejerske<br />
- Kontaktperson samt<br />
plejemæssige problemer<br />
- Tlf. 4326 0111<br />
- pst@kennedy.dk<br />
Susanne Blichfeldt<br />
overlæge Børneneurocentret<br />
Glostrup Hospital,<br />
rådgivende konsulent<br />
- Rådgivende funktion<br />
for centrets medarbejdere.<br />
fra pleje familie til andet aflastningstilbud.<br />
Udover <strong>at</strong> personer med <strong>Rett</strong> syndrom<br />
har sværere ved <strong>at</strong> kapere store skift og<br />
omstille sig til nye forhold, så går der ofte<br />
lang tid, inden personalet kender pigen<br />
eller kvinden og hendes behov for hjælp til<br />
fysisk aktivitet og udvikling. Uanset grunden<br />
til en pludselig forandring i funktionsniveau,<br />
har fysioterapeuten en særlig<br />
opgave i forhold til <strong>at</strong> sikre genoptræning<br />
til tidligere funktionsniveau og implementering<br />
af funktionerne i hverdagen.<br />
K<strong>at</strong>hrine Fuglsang<br />
Center for <strong>Rett</strong> syndrom<br />
Gitte Rønde<br />
læge, ph.d.-studerende,<br />
projekt om knogleskørhed<br />
- Spørgsmål ang. knogleprojektet<br />
- Tlf. 4326 0166<br />
- gro@kennedy.dk<br />
Mette Jørgensen<br />
sekretær<br />
- ændring af booking,<br />
praktiske spørgsmål om<br />
centret, overn<strong>at</strong>ning mv.<br />
- 4326 0146<br />
- mlj@kennedy.dk<br />
31
Ståst<strong>at</strong>iv – eksempel <strong>på</strong> en<br />
KLaGESaG<br />
En del af de sager, som Center for <strong>Rett</strong><br />
syndrom bliver involveret i, handler om<br />
hjælp i forbindelse med, <strong>at</strong> I/jeres barn<br />
har fået et afslag <strong>på</strong> en ansøgning, og<br />
<strong>at</strong> I i den forbindelse gerne vil have en<br />
vurdering fra os, om afslaget er rimeligt,<br />
og/eller hvad I skal lægge vægt<br />
<strong>på</strong> i en eventuel klage over afgørelsen.<br />
Ofte <strong>komme</strong>r Center for <strong>Rett</strong> syndrom<br />
også med udtalelser, der kan vedlægges<br />
en eventuel klage.<br />
I denne artikel har vi forsøgt <strong>at</strong><br />
beskrive en case, hvor Center for <strong>Rett</strong><br />
syndrom har været ind over. Forhåbentlig<br />
giver casen et indtryk af, hvad<br />
vi blandt andet laver <strong>på</strong> Center for<br />
<strong>Rett</strong> syndrom, men artiklen giver også<br />
et eksempel <strong>på</strong>, hvordan en klagesag<br />
kan forløbe.<br />
Sagen starter med, <strong>at</strong> moren til<br />
en voksen udeboende <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
kvinde (vores hovedperson) i midten<br />
af marts måned ringer til Center for<br />
<strong>Rett</strong> syndrom og fortæller, <strong>at</strong> bostedet<br />
har ansøgt kommunen om et ståst<strong>at</strong>iv,<br />
men <strong>at</strong> der er blevet givet afslag 12.<br />
marts 2009. Vi aftaler med mor, <strong>at</strong> hun<br />
fremsender kopi af ansøgningen og<br />
af afslaget, og <strong>at</strong> vi derefter vender<br />
tilbage til hende. Center for <strong>Rett</strong> syndrom<br />
modtager disse kopier fra mor i<br />
slutningen af marts måned.<br />
I starten af april måned sender<br />
Center for <strong>Rett</strong> syndrom en støtteskrivelse<br />
til klagen. Kommunen har givet<br />
afslaget med den begrundelse, <strong>at</strong> det<br />
ikke er til daglige aktiviteter, <strong>at</strong> vores<br />
hovedperson har behov for ståst<strong>at</strong>ivet,<br />
da hun får hjælp til alt, men derimod<br />
for <strong>at</strong> <strong>komme</strong> op og stå og for <strong>at</strong> få tryk<br />
<strong>på</strong> ben og ryg. Kommunen vurderer<br />
<strong>på</strong> den baggrund, <strong>at</strong> der er tale om<br />
træning og behandling, og <strong>at</strong> til dette<br />
kan der ikke ydes hjælpemidler efter<br />
servicelovens §112. Center for <strong>Rett</strong><br />
syndrom argumenterer blandt andet<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
med, <strong>at</strong> der ikke er tale om træning til<br />
nye funktioner, men blot om <strong>at</strong> vores<br />
hovedperson skal kunne <strong>komme</strong> op <strong>at</strong><br />
stå flere gange dagligt og dermed øge<br />
sit aktivitetsniveau i væsentlig grad. Vi<br />
henviser i øvrigt til en principafgørelse<br />
fra Ankestyrelsen, der hedder C-57-05,<br />
der fastslår <strong>at</strong> et gangst<strong>at</strong>iv kunne være<br />
såvel et hjælpemiddel som et behandlingsredskab.<br />
Kommunen vælger trods<br />
vores argumenter <strong>at</strong> fastholde sin afgørelse,<br />
og sagen sendes derfor til Det<br />
Sociale Nævn.<br />
Nævnet <strong>komme</strong>r med sin afgørelse<br />
juli 2009. Det slås fast over for kommunen,<br />
<strong>at</strong> et ståst<strong>at</strong>iv i vores hovedpersons<br />
tilfælde skal vurderes som<br />
værende et hjælpemiddel og ikke et<br />
behandlingsredskab. Nævnet fastslår<br />
også, <strong>at</strong> vores hovedperson ikke har<br />
ret til bevilling af et ståstøttest<strong>at</strong>iv<br />
som personligt hjælpemiddel, men<br />
<strong>at</strong> nævnet finder, <strong>at</strong> et ståstøttest<strong>at</strong>iv<br />
er et hjælpemiddel af karakter basisinventar<br />
i et bosted som det, hvor vores<br />
hovedperson har sit ophold. Nævnet<br />
træffer således afgørelse om, <strong>at</strong> det<br />
er bostedet, der skal forsyne vores<br />
hovedperson med ståstøttest<strong>at</strong>ivet. I<br />
vores hovedpersons tilfælde bor hun<br />
et sted, hvor de desværre ikke har<br />
ståstøttest<strong>at</strong>iv som basisinventar.<br />
Da bostedet ikke straks køber ståstøttest<strong>at</strong>ivet,<br />
men forståeligt nok vælger<br />
<strong>at</strong> klage over Nævnets afgørelse til<br />
Ankestyrelsen, så opfordrer Center for<br />
<strong>Rett</strong> syndrom bostedet til <strong>at</strong> anskaffe<br />
et ståst<strong>at</strong>iv til vores hovedperson, således<br />
<strong>at</strong> hun ikke skal vente yderligere<br />
<strong>på</strong> den nødvendige aktivering. Hvis<br />
bostedet får medhold i ankesagen, må<br />
bostedet så efterfølgende videresende<br />
regningen til kommunen.<br />
Center for <strong>Rett</strong> syndrom hjælper i<br />
øvrigt bostedet med <strong>at</strong> beskrive, hvorfor<br />
det ikke er praktisk muligt, <strong>at</strong> stå-<br />
st<strong>at</strong>ivet vil kunne anvendes af andre,<br />
og <strong>at</strong> det derfor ikke kan regnes som<br />
basisinventar men et personligt indrettet<br />
og tilpasset hjælpemiddel. Selv hvis<br />
der kunne findes et standardståst<strong>at</strong>iv,<br />
som kunne indstilles til vores hovedpersons<br />
helt særlige kropsfacon, så ville det<br />
være uhensigtsmæssigt <strong>at</strong> dele ståst<strong>at</strong>ivet<br />
med andre brugere <strong>på</strong> bostedet.<br />
Dels fordi det ikke ville være realistisk <strong>at</strong><br />
gennemføre en så omf<strong>at</strong>tende indstilling<br />
og tilpasning flere gange dagligt.<br />
Dels fordi der, selv hvis indstillinger og<br />
tilpasning hver gang blev foretaget af<br />
en fysio- eller ergoterapeut, ville være<br />
stor risiko for, <strong>at</strong> de personlige indstillinger<br />
ikke blev helt ens fra gang til gang.<br />
Dette ville i praksis betyde, <strong>at</strong> vores<br />
hovedperson ikke ville få det ønskede<br />
udbytte af ståst<strong>at</strong>ivet.<br />
I juli 2009 klager bostedet <strong>på</strong> vegne<br />
af vores hovedperson over Nævnets<br />
afgørelse. Det Sociale Nævn skal derefter<br />
genvurdere sagen, inden de evt.<br />
sender den videre til Ankestyrelsen. I<br />
november 2009 skriver Det Sociale<br />
Nævn <strong>at</strong> de har genvurderet sagen,<br />
men <strong>at</strong> de ikke finder, <strong>at</strong> der er grundlag<br />
for <strong>at</strong> ændre afgørelsen. I december<br />
2009 vurderer Ankestyrelsen, <strong>at</strong><br />
de ikke kan behandle sagen, fordi<br />
Ankestyrelsen kun behandler sager af<br />
principiel og generel betydning. Ankestyrelsen<br />
lægger vægt <strong>på</strong>, <strong>at</strong> afgørelsen<br />
i sagen afhænger af en konkret<br />
vurdering af, om vores hovedperson<br />
udelukkende kan anvende et ståst<strong>at</strong>iv<br />
som et personligt hjælpemiddel, og<br />
sagen egner sig derfor ikke til <strong>at</strong> give<br />
generel vejledning til kommuner og<br />
nævn. Derfor er det afgørelsen fra Det<br />
Sociale Nævn, der stadig gælder.<br />
Fysioterapeut K<strong>at</strong>hrine Fuglsang &<br />
Socialrådgiver Mette Vagner Dalby,<br />
Center for <strong>Rett</strong> syndrom<br />
33
Sofie FIK ET ØNSKE OPFyLDT AF<br />
Da Sofie kom hjem fra skole, var haven<br />
fyldt op med store maskiner – der var<br />
gravet et gevaldigt hul, træer var blevet<br />
fældet, og det så i det hele taget<br />
temmelig kaotisk ud. I løbet af eftermiddagen<br />
og aftenen begyndte det<br />
dog heldigvis <strong>at</strong> tage lidt mere form,<br />
og ved en nærmest overmenneskelig<br />
inds<strong>at</strong>s fra Folmer fra Bredsten Trampolincenters<br />
side, lykkedes det <strong>at</strong> få<br />
monteret trampolinen, så den stod<br />
færdig til afprøvning næste morgen.<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
Vi havde <strong>på</strong> Sofies vegne<br />
skrevet til Ønskefonden<br />
og ønsket en nedgravet<br />
havetrampolin.<br />
Fredag den 4. juni 2010<br />
gik ønsket i opfyldelse.<br />
Sofie elsker <strong>at</strong> hoppe i trampolinen<br />
og fordelen ved, <strong>at</strong> den er nedgravet,<br />
er jo <strong>at</strong> vi slipper for <strong>at</strong> løfte Sofie op.<br />
Der er også monteret en anordning,<br />
så Sofie kan blive <strong>spændt</strong> fast, så hun<br />
selv kan stå <strong>på</strong> trampolinen og hoppe<br />
uden vores støtte.<br />
Så har jeres d<strong>at</strong>ter/søn et ønske, så<br />
skriv til Ønskefonden – måske kan det<br />
gå i opfyldelse!<br />
Susanne<br />
Ønskefonden blev stiftet i 1999 og<br />
har siden 2001 opfyldt ønsker for<br />
børn og unge mellem 4 og 18 år<br />
med bopæl i Danmark – uanset køn,<br />
race eller religion – og som lider af<br />
en alvorlig sygdom af livstruende<br />
karakter.<br />
Når et barn lever under de vilkår,<br />
kan tanken om noget, de virkelig<br />
ønsker, være med til <strong>at</strong> motivere og<br />
give dem styrke til <strong>at</strong> kæmpe videre.<br />
Selv i Danmark kan lægerne ikke altid<br />
opfylde et sygt barns allerstørste<br />
ønske: At blive rask. Mens lægerne<br />
gør, hvad de kan, prøver Ønskefonden<br />
<strong>at</strong> skabe lidt glæde hos det syge<br />
barn og dets familie.<br />
Ønskefonden bygger <strong>på</strong> frivillig<br />
arbejdskraft, og deler idégrundlaget<br />
med den verdensomspændende<br />
organis<strong>at</strong>ion ”Make-A-Wish Found<strong>at</strong>ion”,<br />
som blev oprettet i USA i 1980.<br />
I dag er der i mere end 30 lande<br />
søsterorganis<strong>at</strong>ioner, som hjælper<br />
alvorligt syge børn – ikke i fjerne<br />
lande, men i deres eget land. Ønskefonden<br />
hjælper danske børn.<br />
Ønskefonden vil <strong>på</strong> sigt gerne udvikle<br />
en organis<strong>at</strong>ion og en økonomi, som<br />
gør det muligt <strong>at</strong> opfylde omkring<br />
200 ønsker om året og gerne flere.<br />
Læs mere om Ønskefonden <strong>på</strong><br />
www.onskefonden.dk<br />
35
LISTE OVER MATERIALE,<br />
SOM LANDSFORENINGEN HAR TIL UDLÅN<br />
bøger<br />
rett syndrom (<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>, 2000)<br />
videoer<br />
Musorik, Musik/Motorik – Svensk<br />
2008, Sverige<br />
Teksthæfte medfølger<br />
indføring i rett syndrom<br />
2006, England<br />
Dansk tale<br />
M<strong>at</strong>erialet kan lånes hos betina winther Tlf. 2074 3843 eller e-mail: bufas@mail.tele.dk<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong><br />
The Musement – Engelsk<br />
2008, Sverige<br />
Teksthæfte medfølger<br />
jag talar med ögonen<br />
2000, Sverige<br />
så himmelsk anderledes<br />
2008, Danmark<br />
silent Angels<br />
The rett syndrom story<br />
2000, USA – Danske undertekster<br />
37
38<br />
reTT syndroM<br />
<strong>Rett</strong> syndrom, RS, er en sjælden medfødt sygdom, der næsten<br />
udelukkende ses hos piger. Der fødes kun 2-4 piger med <strong>Rett</strong> syndrom<br />
om året i Danmark. Diagnosen stilles primært efter kliniske<br />
kriterier. Den hyppigste form kaldes klassisk RS, men der findes<br />
<strong>at</strong>ypiske former med både mildere og sværere forløb.<br />
Ved klassisk RS ses efter 6-12 måneder med tilsyneladende normal<br />
udvikling i løbet af få år et forløb med udviklingsstandsning, vigende<br />
hovedomfangskurve, ændret kontakt, tab af færdigheder, karakteristiske<br />
håndstereotypier, et <strong>på</strong>faldende vejrtrækningsmønster og<br />
tiltagende bevægelseshæmning. Herefter ses en vis stabilisering af<br />
tilstanden, dog uden <strong>at</strong> de mistede færdigheder genvindes. Senere<br />
til<strong>komme</strong>r spasticitet, skoliose og ofte epilepsi.<br />
Den kliniske diagnose kan tidligst stilles med sikkerhed ved<br />
2-års-alderen, men efter genet blev fundet i 1999 kan foretages en<br />
mut<strong>at</strong>ionsanalyse tidligere, hvis mistanken skulle være rejst. Hos over<br />
80% af p<strong>at</strong>ienterne med klassisk RS <strong>på</strong>vises en mut<strong>at</strong>ion i et gen,<br />
kaldet MECP2, <strong>på</strong> pigens ene X-kromosom. Da de fleste tilfælde<br />
skyldes en nyopstået mut<strong>at</strong>ion, er familiære tilfælde meget sjældne.<br />
KRITERIER:<br />
L A N D S F O R E N I N G E N R E T T S Y N D R O M<br />
Alle de følgende betingelser skal være opfyldt, for <strong>at</strong> en pige kan<br />
få diagnosen klassisk <strong>Rett</strong> syndrom.<br />
1. Tilsyneladende normal periode før og omkring fødslen.<br />
2. Tilsyneladende normal psykomotorisk udvikling de første 6<br />
levemåneder.<br />
3. Hovedomfanget normalt ved fødslen, men tilvæksten langsommere<br />
end normalt fra omkring ½-års alderen.<br />
4. Kommunik<strong>at</strong>ionsforstyrrelser, der i starten kan forveksles med<br />
autisme.<br />
5. Efterhånden tydelig psykomotorisk retardering.<br />
6. Tab af hensigtsmæssig brug af hænderne fra 1 til 4-års alderen.<br />
7. Opståen af stereotype håndbevægelser, når håndfunktionen<br />
er gået tabt.<br />
8. Dårlig koordin<strong>at</strong>ion af bevægelser med besværet, bredsporet<br />
gang (apraksi).<br />
9. Diagnosen kan ikke stilles med sikkerhed før i 2 til 5-års alderen.<br />
oplysning<br />
til alle<br />
annoncører<br />
i rett nyt<br />
Vi vil gerne benytte lejligheden til <strong>at</strong> takke<br />
alle annoncører i <strong>Rett</strong> bladet. Vi er meget<br />
taknemmelige for, <strong>at</strong> I vil støtte vores blad<br />
og vil med dette lille not<strong>at</strong> fortælle lidt om,<br />
hvad vi som forening får ud af bladet, og<br />
hvad pengene går til udover bladet i sig selv.<br />
rent inform<strong>at</strong>ivt er bladet i sig selv meget<br />
populært læsestof, og det giver os som<br />
familier mulighed for <strong>at</strong> udveksle erfaringer<br />
omkring rejser, hjælpemidler, medicinering,<br />
forskning og andre relevante inform<strong>at</strong>ioner.<br />
Det er desuden en god mulighed for os for<br />
<strong>at</strong> få spredt kendskabet til <strong>Rett</strong> syndrom,<br />
som jo er en sjælden sygdom, til mange<br />
interessenter såsom læger, sygeplejersker,<br />
pædagoger, sagsbehandlere etc.<br />
rent økonomisk giver bladet, <strong>på</strong> grund<br />
af jeres støtte, overskud til foreningen for<br />
<strong>Rett</strong> syndrom. Overskuddet går ubeskåret<br />
til <strong>at</strong> afholde weekendkurser for familier og<br />
<strong>Rett</strong>-p<strong>at</strong>ienter, temadage og støtte til bl.a.<br />
faglige konferencer indenfor f.eks. lægevidenskaben<br />
samt fysioterapien.<br />
Derudover bliver der sparet op til et<br />
ferieboligprojekt, hvor der bliver købt/bygget<br />
en feriebolig med specielle hensyn til<br />
handicappede.<br />
Med venlig hilsen<br />
Bestyrelsen<br />
<strong>Landsforeningen</strong> <strong>Rett</strong> <strong>Syndrom</strong>
BestYRelsen<br />
formand<br />
Winnie Pedersen<br />
Hededammen 21, 2730 Herlev<br />
Tlf. 44 92 98 18<br />
E-mail: winnie@rett.dk<br />
KontaKtliste<br />
Foreningen generelt:<br />
Winnie Pedersen (tlf. 70 20 20 53, e-mail: winnie@rett.dk)<br />
Foreningens blad:<br />
Bent Sewohl (rettnyt@rett.dk)<br />
Foreningens web-side:<br />
Martin Jagd Nielsen (martin@rett.dk)<br />
Kommunik<strong>at</strong>ion:<br />
Socialpædagog Liff Liesel Hansen<br />
(tlf. 43 64 78 17, e-mail: liff@liesel.dk)<br />
Små piger/n<strong>at</strong>teskrigeri:<br />
Hanne Laursen (tlf. 75 89 17 19, e-mail: hkolesen@hafnet.dk)<br />
Dea Laustsen (tlf. 48 28 43 23, e-mail: vejgaard@dlgtele.dk)<br />
Drenge med <strong>Rett</strong> syndrom:<br />
Ole Hansen (tlf. 36 16 19 35)<br />
Bedsteforældre til barnebarn med <strong>Rett</strong> syndrom:<br />
Marianne Engel (tlf. 64 40 64 31, e-mail: m.engel@tdcadsl.dk)<br />
bestyrelsesmedlem<br />
Jan Nielsen<br />
Hornsherredvej 403, Sæby<br />
4070 Kirke Hyllinge<br />
Tlf. 46 41 26 41 · E-mail: jan@rett.dk<br />
bestyrelsesmedlem<br />
Martin Jagd Nielsen<br />
Selliager 9, 8881 Thorsø<br />
Tlf. 21 70 33 14 / 30 23 72 33<br />
E-mail: martin@rett.dk<br />
næstformand<br />
Susanne Wilstrup Sindt<br />
Ejbydalsvej 163, 2600 Glostrup<br />
Tlf. 44 84 93 54<br />
E-mail: susanne@rett.dk<br />
kasserer<br />
Iben Hjarsø<br />
Egevej 22, 2680 Solrød Strand<br />
Tlf. 23 48 00 32<br />
E-mail: iben@rett.dk<br />
Spiseproblemer/manglende vægtstigning:<br />
Vibeke S. Nielsen<br />
(tlf. 44 44 60 90, e-mail: vibeke.jesper@mail.dk)<br />
Reflux/Gylperi:<br />
Susanne Sindt (tlf. 44 84 93 54, e-mail: susanne@rett.dk)<br />
Epilepsi:<br />
Liff Liesel Hansen (tlf. 43 64 78 17, e-mail: liff@liesel.dk)<br />
Ketogen diæt: Karin+Jan Nielsen<br />
(tlf. 46 41 26 41, e-mail: jan@rett.dk)<br />
Tænder:<br />
Tandlæge Hanne Ladekarl<br />
(tlf. 51 32 94 80, e-mail: hlk_3250@hotmail.com)<br />
Ombygning af hus:<br />
Michael Winther (tlf. 98 21 77 77, e-mail: bufas@mail.tele.dk)<br />
Klaus Nielsen (tlf. 65 97 64 97, e-mail: NielsenHome@mail.dk)<br />
Jørgen Askholm (tlf. 46 73 03 60, e-mail: jorgen@rett.dk)<br />
Winnie Pedersen (tlf. 44 92 98 18, e-mail: winnie@rett.dk)<br />
bestyrelsesmedlem<br />
Jørgen Askholm<br />
Birkeengen 29A<br />
4040 Jyllinge<br />
Tlf. 46 73 03 60 · E-mail: jorgen@rett.dk<br />
suppleanter<br />
Dea Laustsen, Smedevej 21, Strø, 3320 Skævinge<br />
Tlf. 48 28 43 23 · E-mail: dea@rett.dk<br />
Karsten Larsen, Dalgårdsvej 4, Gadevang, 3400 Hillerød<br />
Tlf. 48 25 15 58 · E-mail: karsten@rett.dk