Nr. 7 September 2009 32. årgang - Redderen
Nr. 7 September 2009 32. årgang - Redderen
Nr. 7 September 2009 32. årgang - Redderen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Nr</strong>. 7 <strong>September</strong> <strong>2009</strong> <strong>32.</strong> <strong>årgang</strong>
REDDEREN<br />
udgives af<br />
Reddernes Landsklub<br />
Redaktion:<br />
Redaktør & Fællestillidsmand<br />
Morten Andersen<br />
Ringstedgade 128<br />
4700 Næstved<br />
Mobil ........ 20 76 17 22<br />
E-mail: moa@falck.dk<br />
Adresseændr ng kan foretages v a hjemmes<br />
den Redder.dk, e er ved henvende<br />
se t redaktøren.<br />
Redaktionssekretær:<br />
Ebbe Vang<br />
Kontor ...... 43 95 87 27<br />
Mobil ........ 40 20 87 40<br />
Mail: ebbe@redder.dk<br />
Journalist:<br />
Flemming Frederiksen Kyster (DJ)<br />
Langesøvej 67 - 7000 Fredericia<br />
Mobil ........ 28 91 29 80<br />
E-mail: kyster@frederiksen.mail.dk<br />
Annoncer, sats & trykning:<br />
PE Offset A/S<br />
Tømrervej 9 - 6800 Varde<br />
Tlf. ............ 76 95 17 17<br />
Fax ........... 75 21 04 10<br />
E-mail: peoffset@peoffset.dk<br />
Oplag:<br />
4.500 stk.<br />
<strong>Redderen</strong> læses af reddere, brandmænd,<br />
ledere og andre medarbejdere<br />
i Falck koncernen, AMU-centre,<br />
tekniske skoler, hos pitaler og politikere<br />
samt beredskabs- og<br />
forvaltningschefer.<br />
ISSN nr. 1603-1660<br />
2<br />
Indhold<br />
Leder ..................................... 3<br />
Paramedic nord for Polarcirklen ................ 4<br />
Livlig debat på borgermøde. ................... 7<br />
Falckredder gennem 45 år .................... 8<br />
Partifæller er sure på Tommy Kamp ............. 10<br />
Minister trækker i land ........................ 14<br />
Studietur gik flyvende ........................ 16<br />
Besøg til lands, til vands og i luften. ............. 18<br />
Skuffelse over landsretsdom ................... 22<br />
Stærkere kompetencer gennem simulation ....... 24<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
leder<br />
VI VIl gerne h j æ l p e<br />
Under valgkampen i 2007 udtalte daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen,<br />
at der i næste regeringsperiode vil blive en maksimal responstid på<br />
15 minutter. Der var ingen slinger i valsen, de sidste stemmer skulle hives hjem,<br />
så regeringen kunne forsætte - nu er manden bag ordene om maks. 15 min.<br />
responstid ude af landet.<br />
Det afkræver dog respekt hos os, at de tilbageblivende regeringsfæller holder fast<br />
i løftet om maks.15 min. responstid, men vi synes, budskabet bliver mere og mere<br />
udvandet.<br />
Vores sundhedsminister har flere gange udtalt, at når han talte om efterlevelse af<br />
regeringens løfter til vælgerne, talte han om uddannet ambulancepersonale – ikke<br />
brandmænd eller hjemmesygeplejersker eller andre gode sundhedsmedarbejdere.<br />
Indrømmet, det er rævedyrt at lave en maks. responstid på 15 min. Det er et<br />
uigennemtænkt forslag, de sidste millioner, forslaget vil koste, hvis det skal udmøntes,<br />
og man skal nå alle borgere i landet inkl. dem, der er bosat på brofaste øer,<br />
kunne blive brugt på andre gode tiltag indenfor sundhedsvæsnet, som ville gavne<br />
endnu flere borgere. Dette kunne f.eks. være bedre uddannelse af ambulanceredderne<br />
– fra niveau 2 til paramediciner.<br />
Det må bestemt ikke opfattes som brødnid, når vi professionelle ambulancereddere<br />
påpeger, at hurtig hjælp ikke altid er bedste hjælp. Alt arbejde indenfor det<br />
præhospital område er yderst kompliceret; ved forkert behandling kan hjælpen forværre<br />
patientens tilstand yderligt.<br />
Os der til hverdag beskæftiger os med det præhospitals område, vil heller end<br />
gerne hjælpe sundhedsministeren til, at lave nogle holdbare fornuftige løsninger<br />
til gavn for borgere. Der skal lyde ros til ministeren for hans villighed til at opleve<br />
og blive klogere på det præhospitale beredskab ”ude i marken”, og fra Reddernes<br />
Landsklubs side er vi altid parate til dialog og rådgivning.<br />
Vi er ikke sikre på, at den rigtige løsning er maks. 15 min. responstid, hvis ministeren<br />
anser målet opfyldt, bare der kommer en eller anden person ud til de borgere,<br />
som har akut brug for hjælp. Vi vil gerne diskutere andre forslag med ministeren.<br />
noter<br />
brandVæSen<br />
bygger nyt<br />
Roskilde Brandvæsen vil ikke gøre<br />
brug af et tilbud fra Falck om at rykke<br />
ind på de to stationer, der bliver<br />
overflødige, når Falck fra 1. februar<br />
2010 må afgive ambulancekørslen i<br />
Greve, Køge og Solrød Kommuner.<br />
Det skriver Sjællandske Medier.<br />
Ifølge avisen er brandvæsnet langt<br />
fremme med planer om nye stationer<br />
i Greve og Køge. I Greve bliver<br />
det i et industriområde tæt ved<br />
motorvejen, mens det i Køge bliver<br />
tæt ved sygehuset.<br />
Begge steder skal der bygges<br />
omkring 800 kvadratmeter administration,<br />
kontorer, mandskabsfaciliteter<br />
og garager.<br />
De første tre af i alt 12 nye finsk<br />
opbyggede ambulancer er leveret<br />
til Roskilde Brandvæsen, skriver<br />
avisen.<br />
helIkopter på<br />
prøVe I Sjælland<br />
Fra marts 2010 vil en akutlægehelikopter<br />
på kort tid kunne nå frem<br />
til svært syge og tilskadekomne<br />
patienter i Region Hovedstaden og<br />
Region Sjælland.<br />
Det er resultatet af et nyt samarbejde<br />
mellem TrygFonden, Danske<br />
Regioner, Sundhedsministeriet,<br />
Region Hovedstaden og Region<br />
Sjælland.<br />
I forbindelse med finanslovsforhandlingerne<br />
for <strong>2009</strong> blev der indgået<br />
en aftale om etablering af en landsdækkende<br />
lægehelikopterordning<br />
fra 2011. Forsøgsordningen skal<br />
gennemføres det næste halvandet<br />
år og indsamle erfaringer forud for<br />
den landsdækkende og permanente<br />
ordning.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong> 3
Gitte Rasmussen med storslået udsigt en blid<br />
sommerdag. Om vinteren kan vejret og føret<br />
bide anderledes fra sig.<br />
paramedIc<br />
nord for polarcIrklen<br />
Ekstremt vintervejr, afsides<br />
beliggende huse og<br />
tunnelbrande er ofte<br />
den udfodrende følgesvend,<br />
når ambulancefolkene<br />
i Nordnorge<br />
rykker ud. Danske Gitte<br />
Rasmussen, der fik beviset<br />
som paramedic lige<br />
før jul, ved hvad det vil<br />
sige at arbejde under de<br />
barske vilkår<br />
Af Arne Bach Nielsen<br />
4<br />
Dybt inde i fjordene i midnatsolens<br />
land, hvor ingen veje fører til, bor<br />
der også mennesker. Især om sommeren,<br />
hvor hyttelivet er på sit højeste.<br />
Derfor skal Gitte Rasmussen som paramedic<br />
kunne behandle eksempelvis<br />
en hjertepatient over længere tid, end<br />
hvis episoden havde været omkring et<br />
byområde.<br />
- Det kan være enormt anstrengende<br />
og tage lang tid at få patienten transporteret<br />
ned til ambulancebåden for<br />
to mand alene, fortæller 49-årige Gitte<br />
Rasmussen, der udover rollen som<br />
paramedic udgør den ene halvdel af<br />
ambulancemandskabet.<br />
En radioforbindelse fra paramedic’en i<br />
hytten på fjeldet og til lægen kan være<br />
livsnerven for patienten, inden han<br />
eller hun når under lægebehandling<br />
eller til hospitalet. Den tilskadekomne<br />
kan bo så ufremkommeligt, at helikopter<br />
kan være den eneste løsning.<br />
Ambulancefolkene er bemyndiget til at<br />
rekvirere flyvende assistance direkte.<br />
Autonom atmosfære på stationen<br />
Ambulancestationen i den mindre og<br />
noget nedslidte garagebygning i byen<br />
Kjøpsvik mellem Bodø og Narvik bliver<br />
drevet af i alt fem ambulanceførere,<br />
hvoraf Gitte Rasmussen som den en-<br />
este er uddannet som paramedic.<br />
Stemningen er lige ud ad landevejen,<br />
de godmodige drillerier bliver luftet, og<br />
der er lige én der kender en, der har en<br />
billig bådmotor til salg.<br />
Nogle af byens godt tusind indbyggere<br />
har i går eller for et halvt år siden gjort<br />
sig uheldigt bemærket, og han skal da<br />
også have et ord med på vejen.<br />
Stationen er underlagt<br />
Universitetshospitalet Nord-Norge i<br />
Tromsø, men den autonome – i ordets<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
"Det kan være frygteligt at stå<br />
udenfor og ikke må rykke ind og<br />
hjælpe måske fastklemte mennesker,<br />
før brandvæsenet har<br />
sagt god for det"<br />
Gitte Rasmussen om tunnelulykker.<br />
bedste forstand – atmosfære på<br />
Kjøpsvik-stationen synes at ligge langt<br />
fra de store kontorer hos hovedkvarteret<br />
i storstaden.<br />
Tunnelulykkerne er de værste<br />
Gitte Rasmussen er havnet i et hårdført<br />
miljø. De snoede veje kan være meget<br />
vanskeligt farbare om vinteren, hvor<br />
stormene raser, og vejene kan være<br />
dækket af snedriver eller fastkørt is.<br />
- Det er ikke altid et spørgsmål om at<br />
komme hurtigt med patienten til hospitalet.<br />
Ofte er det vigtigere at køre med<br />
en moderat hastighed. En roligere kørsel<br />
giver bedre behandlingsvilkår bag i<br />
ambulancen, og så betyder det mindre,<br />
om man kommer fem eller ti minutter<br />
senere frem, forklarer hun.<br />
Ambulancetjenestens distrikt er gennemhullet<br />
af vejtunneller. Derfor rykker<br />
Gitte Rasmussen og kollegerne hiver en gang imellem det medicinske udstyr om bord på<br />
’Doktorbåden’, når patienter har brug for hjælp i en afsides fjord.<br />
På vej til en hytte i fjeldet med<br />
akut-rygsæk, ilt og hjertestarter<br />
med EKG-måleudstyr.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong> 5
Kjøpsvik-folkene selvsagt ud til en del<br />
tunnelulykker, som for Gitte Rasmussen<br />
er noget af det værste at komme til.<br />
Ulykkerne er ofte voldsomme, fordi<br />
ulykkesbilen har ramt tunnelvæggen og<br />
forbundet med brand. - Det kan være<br />
frygteligt at stå udenfor og ikke må<br />
rykke ind og hjælpe måske fastklemte<br />
mennesker, før brandvæsenet har sagt<br />
god for det. Men selvfølgelig, egen sikkerhed<br />
først, fortæller hun.<br />
6<br />
Det sker, at ambulancefolkene må stå<br />
alene med en trafikulykke, inden politiet<br />
på grund af afstanden eller andre opgaver<br />
endnu ikke er nået frem. - Så må<br />
vi afskærme ulykkesstedet med selve<br />
ambulancen og blå blink og ellers gribe<br />
fat i andre trafikanter til at hjælpe os<br />
med at lede trafikken sikkert forbi.<br />
Gitte Rasmussen erkender, at livet i<br />
ambulancetjenesten i Nordnorge kan<br />
være hårdt, men vil ikke bytte for noget.<br />
fakta om gItte raSmuSSen<br />
1984 Færdiguddannet som sygeplejerske fra Hillerød Sygehus.<br />
1994 Flyttede med manden og deres fire børn til Nordnorge.<br />
1994 Ledende stillinger inden for Kjøpsvik Kommunes hjemmesygepleordning.<br />
2001 Vikarkursus for ambulancetjenesten<br />
2002 Ansat i bedriftsundhedstjenesten i området<br />
2003 Vikar i ambulancetjenesten<br />
- Mine kolleger og jeg sætter en ære<br />
i vores station og respekterer hinanden<br />
både for det menneskelige og den faglige<br />
kunnen. Her er vi få, og vi er i en<br />
moden alder, hvor kanterne er slebet<br />
af. Vi har ingen indbyrdes konflikter,<br />
som de har på mange andre arbejdspladser.<br />
Og sygestatistikken står på et<br />
stort rundt nul, siger Gitte Rasmussen<br />
med stolt glimt i øjet.<br />
2004 Fastansat i ambulancetjenesten. For at få svendebrev som ambulancefører kræver det fem års<br />
anciennitet med en del kurser undervejs. Reglerne siger to års ’rabat’, når vedkommende er uddannet<br />
sygeplejerske. Afsluttende eksamen fik Gitte Rasmussen i <strong>2009</strong> efter endt uddannelse som paramediciner<br />
2007-2008 Den knap to-årige uddannelse som paramediciner.<br />
Paramedicineren bag<br />
rattet i den moderne<br />
ambulance, der kan<br />
betegnes som en rullende<br />
klinik.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
lIVlIg debat på borgermøde<br />
Det fremtidige ambulanceberedskab<br />
i Horsens-området<br />
møder<br />
kritik<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Borgerne i Horsens og omegn var<br />
den sidste dag i august inviteret<br />
til borgermøde i cafeen på det lokale<br />
sygehus. Bag invitationen stod regionsrådspolitiker<br />
og horsensianer Anders<br />
Kühnau (S), og anledningen var længere<br />
tids debat om det fremtidige ambulanceberedskab<br />
i området, som ifølge<br />
kritikere skæres ned i en grad, så det<br />
ikke længere hænger sammen.<br />
Antallet af ambulancer til akutkørsler i<br />
Horsens nedsættes fra de nuværende<br />
fem til tre i dagtimerne og fra tre til to<br />
om natten.<br />
Mange reddere<br />
Til mødet, som også havde regionsrådsformand<br />
Bent Hansen i panelet, var<br />
der dukket 60-70 borgere op, hvoraf op<br />
imod halvdelen var reddere fra blandt<br />
andet Horsens, Odder og Skanderborg.<br />
Redderne gjorde det krystalklart, at de<br />
anser det fremtidige ambulanceberedskab,<br />
fra 1. december, som utilstrækkeligt<br />
og uansvarligt.<br />
- Der er ingen af os, der er trygge ved<br />
det. Hvis vi kigger på vores hverdag, er<br />
det himmelråbende lavt, det I laver. Jeg<br />
håber, at I tager jeres ansvar, når det går<br />
galt, og at nogle af alle de penge, I har<br />
sat af, går til en vvs-mand. For der bliver<br />
kø ved håndvasken, lød ifølge Horsens<br />
Folkeblad fra redder Peder Jensen.<br />
Mulighed for tilkøb<br />
Anders Kühnau replicerede blandt<br />
andet, at man havde en pulje til tilkøb af<br />
flere vogne, hvis det viste sig nødvendigt.<br />
Eksempelvis hvis det – som kritikere<br />
mener – viser sig, at færre end tre<br />
ambulancer om natten er urealistisk.<br />
- Vi tror og håber på, at vi får afviklet<br />
den liggende sygetransport bedre i<br />
løbet af dagen. Derfor tror vi, at antallet<br />
af sygetransporter om natten vil blive<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong><br />
Kritikken fra redderne gjorde indtryk på Anders Kühnau (billedet), fortalte<br />
han Horsens Folkeblad efter mødet. ”Jeg tager specielt kritikken omkring<br />
natkørslen med mig. Hvis forudsætningen for kørslerne ikke holder,<br />
ændrer vi det. Hvis der er brug for tre akutambulancer i Horsens om natten,<br />
må vi have det”, sagde han.<br />
reduceret, forklarede Anders Kühnau<br />
ifølge Horsens Folkeblad.<br />
Bekymring<br />
Anders Vaagan, tillidsmand hos Falck<br />
Horsens, sagde blandt andet: - Hvorfor<br />
bruger I ikke penge på et par ekstra<br />
beredskaber. I vil jo også gerne have<br />
hjælp, hvis det er jer eller jeres familier,<br />
der har brug for det. Skaden skal jo<br />
være sket, før I vil lave ændringer.<br />
Også ”almindelige” borgere blandt de<br />
fremmødte gav udtryk for bekymring.<br />
Blandt andet sagde en kvinde: - Jeg<br />
håber ikke, at det er nogle af mine pårørende,<br />
som skal være prøveklude.<br />
Det samme eller bedre<br />
Hertil lød det fra regionrådsformand<br />
Bent Hansen: - Der er ikke nogen, der<br />
skal være prøveklude. Vi følger selvfølgelig<br />
det her tæt.<br />
Han forsikrede, at<br />
beredskabet ikke bliver dårligere, skriver<br />
Horsens Folkeblad: - Det bliver enten<br />
det samme eller bedre. Vi bruger ikke<br />
100 millioner kroner ekstra for at gøre<br />
det ringere, påpegede han.<br />
7
Trods et langt arbejdsliv glæder Holger Pedersen sig<br />
ikke til at vinke farvel til Falck og arbejdsmarkedet.<br />
falckredder gennem 45 år<br />
Til efteråret går Holger<br />
Pedersen på pension<br />
efter et langt arbejdsliv<br />
hos Falck<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Det er en rutineret redder – mildt<br />
sagt – som i næste måned passerer<br />
en bemærkelsesværdig milepæl.<br />
Den 9. oktober er det nemlig 45 år<br />
siden, Holger Pedersen startede som<br />
redder i Haderslev, og tilknytningen til<br />
Falck og den sydøstjyske købstad har<br />
han bevaret lige siden.<br />
67-årige Holger Pedersen kom ellers<br />
et helt andet sted fra, både geografisk<br />
og arbejdsmæssigt. Han stammer fra<br />
Svendborg, hvor han som ung blev udlært<br />
som kommis (købmand). Men efter<br />
soldatertiden i København søgte han<br />
ind til Falcks Redningskorps, og lagde<br />
8<br />
dermed beslutningen om sin fremtidige<br />
bopæl i korpsets hænder.<br />
- Falck bestemte, hvor man blev sendt<br />
hen. Hvis man kun ville til et bestemt<br />
område, var chancerne for at komme<br />
ind mindre, og jobs hang ikke på træerne.<br />
Så det blev Haderslev for mit vedkommende,<br />
siger Holger Pedersen.<br />
Svær dialekt<br />
Han og kæresten fandt sig en lejlighed<br />
i byen og forsøgte at falde til i denne<br />
landsdel. - "Enten kommer man ind på<br />
livet af sønderjyderne, eller også flytter<br />
man efter et halvt år. Og vi faldt altså<br />
godt til", konstaterer Holger Pedersen.<br />
Det sønderjyske tungemål voldte dog<br />
en del besvær i starten. - "Eksempelvis<br />
da vores husvært så vores gaskomfur,<br />
spurgte han ”Hvad gælder sådan et?” Vi<br />
forstod ikke spørgsmålet, men det betød<br />
”hvad koster det”. Så sagde han ”Det<br />
er glant at have sådan et” – det betød<br />
noget med, at det var godt eller dejligt",<br />
siger Holger Pedersen med et smil.<br />
I dag vil udenforstående nok mene,<br />
at han taler med fin sønderjysk accent,<br />
men ældre, ”indfødte” sønderjyder kan<br />
sagtens høre, at jeg ikke stammer fra<br />
disse kanter, griner Holger Pedersen.<br />
Fyret på grund af briller<br />
På grund af sin handelsuddannelse<br />
blev Holger Pedersen i første omgang<br />
placeret på kontoret på station Haderslev,<br />
som i øvrigt dengang også havde<br />
brandslukning. Men efterhånden fik han<br />
opfyldt sit ønske om at ”komme ned i<br />
garagen”, altså køre som redder.<br />
Hans brug af briller kom dog til at koste<br />
jobbet. Nytilkomne reddere/brandfolk<br />
måtte ikke bruge briller, blev det indskærpet.<br />
Det var en lidt pudsig regel, idet<br />
”gamle” reddere, der hen ad vejen fik<br />
behov for briller, ikke var omfattet af den.<br />
Så Holger Pedersen måtte vinke farvel<br />
til Falck og begyndte i stedet at køre<br />
med ost for A. E. Grodt i Haderslev.<br />
Var du ikke bitter over at blive fyret på<br />
grund af briller?<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
- "Nej. Jeg var selvfølgelig ærgerlig<br />
over at miste jobbet, men ikke bitter.<br />
Jeg tror ikke, man tænkte sådan dengang",<br />
siger Holger Pedersen.<br />
Døgnvagt hver anden dag<br />
Et års tid senere blev ”brille-reglen”<br />
droppet, og stationslederen fik Holger<br />
Pedersen overtalt til at vende tilbage.<br />
Det gjorde han så den 9. oktober 1964,<br />
som derfor er den ”officielle” startdato i<br />
hans Falck-karriere.<br />
De næsten 45 år har naturligvis budt<br />
på kæmpe forandringer på mange fronter.<br />
Det gælder blandt andet arbejdstiden,<br />
som dengang hed døgnvagt hver<br />
anden dag, bortset fra sommer- og<br />
vinterferie.<br />
Man var De’s med stationslederen,<br />
som naturligvis boede på stationen, og<br />
man var i princippet til rådighed 24 timer<br />
i døgnet alle ugens dage.<br />
Ens anden familie<br />
- For min kone og vores to døtre var det<br />
jo en velkendt ting, at telefonen nogen<br />
gange ringede, og så styrtede jeg ud af<br />
døren. Det med at stå til rådighed hele<br />
tiden var ikke noget, jeg eller kollegerne<br />
tænkte videre over eller var kede af.<br />
Det var en helt selvfølgelig del af dét at<br />
være Falckmand, lige som det var, at<br />
man boede nær stationen, understreger<br />
Holger Pedersen.<br />
Det at arbejde for Falck fyldte i det<br />
hele taget meget dengang, både tidsmæssigt<br />
og mentalt, fortæller han.<br />
Fællesskabsfølelsen og korpsånden var<br />
en anden, end den er i dag:<br />
- Kollegerne på stationen var jo som<br />
ens familie. Man kendte hinandens ægtefæller<br />
og børn – og nogle gange kom<br />
familierne forbi om søndagen til kaffe.<br />
- I dag kommer folk fra Grindsted,<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong><br />
Middelfart og andre steder, og tilmed er<br />
man på landevejen 90 procent af tiden.<br />
For de fleste er det et job lige som<br />
andre jobs. Ikke et ondt ord om det, for<br />
sådan er udviklingen jo – men jeg er<br />
glad for, at jeg har oplevet det andet<br />
også, påpeger Holger Pedersen.<br />
Mindre kompliceret<br />
Også på uddannelsessiden er der sket<br />
utroligt meget. Holger Pedersen var i<br />
løbet af sine første par år på 14-dages<br />
kurser på Ørnegaarden i København.<br />
Men derudover var det ved at kigge på<br />
”de gamle” i aktion, at man lærte at køre<br />
sygevogn, autohjælp, brandslukning<br />
med videre.<br />
- I forhold til i dag havde vi mindre<br />
uddannelse, men kravene var også<br />
mindre. Ud over basal behandling gjaldt<br />
det om at få patienter på sygehuset hurtigst<br />
muligt. Og på autosiden var bilerne<br />
slet ikke så komplicerede som i dag,<br />
hvor man – hvis man ikke er ATV-mand<br />
– risikerer at ødelægge mere end man<br />
gavner, hvis man piller ved noget.<br />
Små doktorer<br />
Også på køretøjssiden er der sket meget siden tresserne.<br />
Billedet her er fra Falcks arkiv. (Foto: falck.com).<br />
- Jobbet var utroligt alsidigt tidligere, og<br />
det kunne jeg godt lide: Sygekørsel, entreprenøropgaver,<br />
koflytning, afdækning,<br />
kranvogn, brand. Vi var nogenlunde til<br />
det hele, hvor tendensen i dag går mod<br />
specialisering på mere snævre områder.<br />
Eksempelvis de unge ambulancefolk<br />
i dag; de er jo som små doktorer. Jeg<br />
tager hatten af for dem, og udviklingen<br />
går den vej – men jeg ville ikke bytte,<br />
betoner Holger Pedersen.<br />
Som ambulanceassistent var han<br />
godt træt af de årlige tests, og at prøve<br />
kræfter med en behandlerfunktion har<br />
ikke virket tillokkende på Haderslevredderen.<br />
Holger Pedersen har båret mange<br />
typer uniformer gennem årtierne<br />
(det er dog ikke ham på billedet).<br />
(Foto: falck.com)<br />
Som 57-årig, for 10 år siden, var han<br />
til gengæld glad for at hoppe over i en<br />
p-vogn. Siden har han kørt først seks år<br />
med liftbus og siden med ”almindelig”<br />
p-vogn.<br />
”Erhvervsskade”<br />
- Det har jeg været rigtig glad for. Man<br />
taler med en masse mennesker, og så<br />
kommer man rundt i det meste af landet.<br />
En lidt barok ”erhvervsskade” ved jobbet<br />
er, at dødsannoncerne er det første,<br />
Holger Pedersen læser, når han åbner<br />
den lokale avis.<br />
Det er i mange tilfælde ældre mennesker<br />
og ganske syge patienter (kræftpatienter<br />
med videre), som han kører<br />
med, og det betyder noget for ham at<br />
vide det, hvis de falder bort. - Hvis man<br />
har kørt en person til strålebehandling<br />
måske 30 gange over halvandet år, så<br />
får man jo et eller andet forhold til personen.<br />
Og uden at være sønderknust<br />
kan man jo godt blive lidt berørt, når<br />
man ser, at vedkommende har tabt<br />
kampen, konstaterer Holger Pedersen.<br />
Ingen ar på krop og sjæl<br />
Han har selv været heldig at undgå<br />
skader på krop og sjæl igennem de<br />
45 år som redder. Der er naturligvis<br />
ulykker og hændelser, han aldrig vil<br />
glemme, især dem der involverer børn.<br />
Men i Haderslev har ledelse og reddere<br />
ifølge Holger Pedersen været gode til<br />
at tale grimme hændelser godt igennem,<br />
så de blev bearbejdet og kunne<br />
lægges til side.<br />
9
Redderjobbet var tidligere mere alsidigt. Situationen<br />
her er fra Holstebro-egnen. (Foto: falck.com).<br />
10<br />
God kollega<br />
Siden januar har Holger Pedersen ”kun”<br />
været på 30 timer om ugen. En kollega<br />
ønskede at komme på fuld tid, og for at<br />
hjælpe vedkommende tilbød han at bytte.<br />
At veteranen er en god kollega, der<br />
tænker på andre, vidner hans fratrædelse<br />
også om. Egentlig skulle han først<br />
være fratrådt i foråret næste år, men<br />
han har accepteret at sige farvel allerede<br />
dette efterår, fordi det kunne redde<br />
en yngre kollega fra afskedigelse.<br />
Glæder sig ikke<br />
Og det ER et offer, han bringer, for pensionisttilværelsen<br />
lokker bestemt ikke.<br />
- Mit arbejde er min hobby og mit liv.<br />
Jeg ved, at jeg kommer til at savne det<br />
ganske gevaldigt, og jeg tror, det bliver<br />
et chok at gå fra. Måske falder jeg død<br />
om, det ser man jo nogle gange, når<br />
folk afslutter et langt arbejdsliv. Men så<br />
har jeg da haft en masse gode år, siger<br />
Holger Pedersen med et smil.<br />
partIfæller er Sure<br />
på to m m y ka m p<br />
Det er ikke kun blandt de sjællandske<br />
reddere, at Tommy Kamp er upopulær.<br />
Under ambulanceudbuddet i Region<br />
Sjælland gjorde regionsråds-politiker<br />
Tommy Kamp (S) sig voldsomt upopulær<br />
blandt reddere med beskyldninger<br />
om, at de ”skyndte sig langsomt” for at<br />
få mere i lønposen.<br />
Den kontroversielle herre er imidlertid<br />
heller ikke videre populær i egne partirækker,<br />
beretter P4 Sjælland. Flere partifæller<br />
beskylder Kamp for at sjofle sit<br />
arbejde i regionsrådet. Især i rådets forretningsudvalg<br />
er han ofte fraværende.<br />
- Det er jo virkelig der, det sner. Vi er<br />
mange, der gerne ville have den post,<br />
fordi det er i forretningsudvalget, beslutningerne<br />
træffes, siger Ole Marqweis,<br />
ligeledes regionsrådsmedlem for S.<br />
Gruppeledelsen har bedt Tommy Kamp<br />
om at passe sin post, men selv giver<br />
han ikke meget for arbejdet i regionsrådet.<br />
Han tilføjer, at den lidt galgenhumoristiske<br />
tilgang nok er forstærket af, at en<br />
gammel kollega gik bort for nylig.<br />
- Han var 73 år og den første fra vores<br />
gamle hold, som vi har måttet begrave<br />
– det kan ikke undgå at sætte nogle<br />
tanker i gang, påpeger den snart pensionerede<br />
redder.<br />
Rejser med folkedans<br />
Men mon ikke hans hustru samt de to<br />
døtre, begge bosat i Haderslev, kan holde<br />
Holger Pedersen beskæftiget – for<br />
slet ikke at tale om de fem børnebørn.<br />
Desuden får Holger Pedersen og hans<br />
hustru god motion og mange oplevelser<br />
gennem folkedans. Sammen med andre<br />
folkedansere har de blandt andet været i<br />
Thailand og New Zealand, og senere i år<br />
går turen en måned til Californien. - Så<br />
kan jeg også bruge den måned til at øve<br />
mig på at være pensionist, griner Holger<br />
Pedersen – Falckredder gennem 45 år.<br />
- Hvis jeg skal vælge mellem pap-parlamentet<br />
i Sorø og arbejdet som partiformand<br />
i Køge, så vælger jeg at lægge<br />
mine kræfter i Køge, fastslår Tommy<br />
Kamp over for P4.<br />
Kamp har tidligere måttet opgive sit<br />
kandidatur til posten som regionrådsformand<br />
på grund af rod i privatøkonomien.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
SØG NU!<br />
CIVIL<br />
AMBULANCEASSISTENT / -BEHANDLER<br />
I FORSVARET<br />
FÅ EN PAUSE I HVERDAGEN OG EN OPLEVELSE FOR LIVET<br />
Er du uddannet ambulanceassistent eller -behandler og har du aftjent din værnepligt, har du<br />
nu mulighed for at tegne en korttidskontrakt på 5 - 9 måneder med Forsvaret, og blive udsendt<br />
sammen med de danske soldater, hvor der er BRUG for dine kompetencer.<br />
Uddannelsen tager ca. 2 måneder og herefter vil der være mulighed for at blive udsendt i<br />
ca. 3 til 6 måneder.<br />
Forsvarets Personeltjeneste og Forsvarets Sundhedstjeneste har allerede sammen med Falck<br />
og Københavns, Gentofte, Frederiksberg og Roskilde Brandvæsen udarbejdet og underskrevet<br />
en hensigtserklæring vedrørende orlov i forbindelse med udsendelsen.<br />
Har du spørgsmål kan du rette henvendelse til Forsvarets Rekruttering på telefon 4489 5151<br />
eller klikke ind på www.ambulanceassistent.dk og læse mere.
Falck bliver<br />
leverandør<br />
til Topdanmark<br />
Falck og Topdanmark har underskrevet en aftale<br />
om, at Falck fra nytår bliver hovedleverandør af<br />
Tophjælp, som er Topdanmark og Danske Forsikrings<br />
tilbud om lynhurtig assistance, hvis bilen går i<br />
stykker eller i stå.<br />
”Det er en stor tillidserklæring, at Falck skal stå<br />
for leverancen af hurtig og kompetent assistance til<br />
Tophjælp-kunderne i Topdanmark og Danske Forsikring.<br />
Tophjælp er for mere end 200.000 kunder<br />
og abonnementer i Topdanmark og Danske Forsikring<br />
en garanti for hurtig assistance og problemløsning,<br />
og det vil vi fra 1. Januar gøre vores yderste<br />
for at leve op til,” siger Poul Mortensen, divisionsdirektør<br />
i Falck.<br />
”Da jeg læste om samarbejdet mellem Dansk<br />
Autohjælp og Tryg, tog jeg chancen og inviterede<br />
mig selv til en kop kaffe i Topdanmarks direktion”<br />
fortæller Poul Mortensen. Aftalen er herefter kommet<br />
i stand efter et par måneders drøftelser mellem<br />
parterne.<br />
12<br />
Aftalen omfatter også Tophjælp Landbrug, som<br />
bl.a. yder assistance til maskinredning, dyretransport,<br />
dyreredning og leje af nødgenerator<br />
ved strøm-svigt. Endvidere er der lavet aftale om<br />
person- og patientbefordring, som også leveres af<br />
Dansk Autohjælp.<br />
”Samarbejdet adskiller sig på nogle punkter fra<br />
vores andre aftaler. For eksempel vil Topdanmarks<br />
alarmcentral fortsætte med at betjene alle Tophjælp<br />
assistanceanmodninger. Vi har derfor etableret<br />
en tværgående arbejdsgruppe, som skal sikre<br />
at vores forretningsgange bliver tilpasset den nye<br />
aftaleform” fortæller Kathrine Stagetorn, Salgs- og<br />
Partnerchef i Assistance Privatsalg. Arbejdsgruppen<br />
omfatter Falck IT, Redning og Økonomi samt ditto<br />
kollegaer i Topdanmark. Det nye Assistanceudvalg i<br />
Redning er også blevet involveret, da vi skal sikre os<br />
at driften bliver dimensioneret til at kunne varetage<br />
Tophjælp assistancerne fra 1. januar.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
”Der forestår os et stort arbejde med at sikre, at<br />
alle Falcks vagtcentraler og drift drifter ordningen<br />
iht. kontrakten og at dataregistrering og disponering<br />
følger retningslinierne, så vi overholder de aftalte<br />
servicetider.<br />
Men det er ikke kun på vagtcentralerne, at forretningsgangene<br />
skal tilpasses. Vores reddere skal også<br />
uddannes. Blandt andet er Falck Bonusværksted<br />
ikke er en del af aftalen. Topdanmark har frit værkstedsvalg<br />
og heri ligger, at Topdanmark ikke ønsker,<br />
at Falck anviser kunden til bestemte værksteder”.<br />
Kathrine Stagetorn siger videre: ”Ja det forekommer<br />
helt paradoksalt for nu har vores reddere endelig<br />
taget Falck Bonusværksted til sig - og tro mig, jeg<br />
ved hvor svært det har været, for jeg har selv været<br />
ansvarlig for udvikling og implementering af dette<br />
kundeloyalitetstilbud”.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong><br />
Redningsdirektør Lars Vester Pedersen glæder sig<br />
overordentlig meget til den nye aftale med Topdanmark.<br />
”Det er rigtig godt vi netop her ved starten af<br />
den nye organisation får en sådan vigtig opgave for<br />
vores assistancerør. Implementeringen af de driftsmæssige<br />
forhold er forankret ved Regionsdirektør<br />
Erik Møberg Petersen og driftschef Svend Jørgen<br />
Hansen. Det nye tværgående assistanceudvalg sikrer,<br />
at vi får en sikker og forankret proces, således<br />
vi er klar til opstarten den 1. januar 2010 i såvel<br />
teknisk tjeneste som på vagtcentralerne”, sig Lars<br />
Vester Pedersen.<br />
Der vil løbende tilgå information til vagtcentralerne<br />
og til assistanceredderne i denne periode.<br />
13
Skal det være professionelle, der indgår i regeringens<br />
responstidsgaranti, eller vil man også bruge folk uden<br />
præhospital erfaring? (Arkivfoto: Falck)<br />
mInISter trækker I land<br />
”Udvandet” oplæg til<br />
responsgaranti strider<br />
mod tidligere udtalelser<br />
fra Jakob Axel Nielsen<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Op til seneste Folketingsvalg lancerede<br />
daværende statsminister<br />
Anders Fogh Rasmussen planer om<br />
en responstids-garanti. Essensen var,<br />
at der – under normale omstændigheder<br />
– højst måtte gå 15 minutter, inden<br />
hjælp nåede frem til patienter, uanset<br />
hvor i landet det var. Oprindelig var få i<br />
tvivl om, at der med ”hjælp” blev ment<br />
ambulancer, og det var også det, der<br />
fremgik i medierne.<br />
Efterhånden stod det dog klart, at<br />
en garanti ville blive ganske kostbar<br />
14<br />
og også vanskelig at føre ud i praksis.<br />
Derfor frygtede fagfolk, at regeringen<br />
ville udvande løfterne ved at sige, at<br />
også ikke-præhospitalt uddannede<br />
faggrupper kunne indgå i garantien.<br />
Men omkring årsskiftet 2008/<strong>2009</strong> blev<br />
denne bekymring tilsyneladende fejet af<br />
bordet. Den 3. december 2008 sagde<br />
sundhedsminister Jakob Axel Nielsen<br />
(K) til Ritzau: ”Inden næste folketingsvalg<br />
kan akut syge danskere over hele<br />
landet trygt stole på, at de bliver hentet<br />
af en ambulance eller en lægehelikopter<br />
inden for 15 minutter. ”Videre hed det, ”-<br />
Vi har lovet en responstid på 15 minutter<br />
for ambulancer og lægehelikoptere,<br />
og det når vi inden næste valg.”<br />
Overraskelse<br />
Den 12. januar <strong>2009</strong> var ministeren til<br />
møde hos 3F Aalborg med en flok nordjyske<br />
reddere. Her blev det yderligere<br />
fastslået, at det ”mindst” er uddannede<br />
ambulancefolk, der skal nå frem for<br />
at overholde garantien. Derfor var<br />
overraskelsen stor hos blandt andre<br />
Reddernes Landsklub, da der i august<br />
blev indledt skabelsen af en politisk<br />
udpeget arbejdsgruppe, som skal kigge<br />
på udmøntningen af responsgarantien.<br />
I gruppens kommissorium fremgår det<br />
nemlig, at brandfolk/nødbehandlere og<br />
hjemmesygeplejersker også kan indgå i<br />
opfyldelse af garantien.<br />
Fornuftig indstilling<br />
- Sundhedsministeren har en meget<br />
fornuftig indstilling til, hvem der skal<br />
rykke ud til borgerne indenfor 15 min.<br />
På mødet hos 3F Aalborg, gentog<br />
sundhedsministeren igen udsagnet<br />
om: ” Det skal mindst være uddannede<br />
ambulancereddere, borgerne skal have<br />
hjælp af”. Den melding var deltagerne i<br />
mødet meget tilfredse med, men sundhedsministeren<br />
har åbenbart ikke magt<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
som han har agt, han kan åbenbart ikke<br />
trække den holdning igennem hos regeringen,<br />
siden han nu et halvt år senere<br />
allerede trækker i land på, hvem der<br />
skal hjælpe. Så regeringen og ministeren<br />
løber fra deres løfter, mener Vagn<br />
Flink, fællestillidsmand i Nordjylland og<br />
næstformand i Reddernes Landsklub.<br />
Bedre end ingenting?<br />
Men en nødbehandler eller hjemmesygeplejerske<br />
er vel bedre end ingenting?<br />
- Ikke nødvendigvis. De er rigtig dygtige<br />
inden for deres felt, men de har ikke<br />
uddannelse eller erfaring med akut præhospitalt<br />
arbejde. Det er jo ikke for sjov,<br />
at Folketinget har vedtaget en bekendtgørelse<br />
om, hvilken uddannelse man<br />
skal have og hvad man skal kunne for<br />
at arbejde præhospitalt. Det underminerer<br />
man jo, når man sender urutinerede<br />
folk ud på gader og stræder bare for at<br />
kunne hævde, at man har holdt sit løfte<br />
om en responsgaranti. - Tag eksempelvis<br />
den hændelse ved Zulu Djævleræs,<br />
hvor to forulykkede kørere ifølge BT<br />
blev taget ud af bilen på en måde, som<br />
professionelle ambulancefolk aldrig ville<br />
gøre. Det kunne være endt grueligt galt.<br />
Jeg vil hellere sidde fastklemt måske<br />
fem minutter mere og så vide, at det er<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong><br />
professionelle, der kommer frem, påpeger<br />
Vagn Flink.<br />
Ikke inviteret<br />
RL-næstformanden er i øvrigt godt træt<br />
af, at redderne – den største præhospitale<br />
faggruppe – i skrivende stund ikke<br />
er indbudt til at deltage i arbejdsgruppen<br />
– i modsætning til blandt sygeplejersker<br />
og læger. - Det er desværre ikke første<br />
gang, at vi ignoreres i udvalgsarbejder<br />
på det præhospitale område. Som privatansatte<br />
redningsfolk bliver vi åbenbart<br />
betragtet som andenrangs personer,<br />
når det gælder politisk nedsatte<br />
udvalg, lyder det fra Vagn Flink.<br />
RL har trykket på forskellige knapper<br />
for alligevel at få sæde i udvalget. Og<br />
der er indikationer på, at det måske kan<br />
lykkes, og at den manglende invitation<br />
var ”en forglemmelse”.<br />
Altid klar<br />
- Hvis det er tilfældet, er det jo lidt sjovt,<br />
set på baggrund af mødet i Aalborg.<br />
Her pointerede ministeren flere gange,<br />
hvor vigtige aktører vi reddere er i det<br />
præhospitale set-up, bemærker fællestillidsmanden.<br />
noter<br />
d-brandfolk Skal kunne få dagpenge<br />
Han understreger, at RL, i eller uden<br />
for udvalget, vil arbejde hårdt for at<br />
holde ministeren fast på, det skal være<br />
præhospitalt uddannede fagfolk, der skal<br />
løbe en eventuel responsgaranti i mål.<br />
- RL er altid klar til at drøfte med<br />
beslutningstagerne for at få den bedst<br />
mulige service for borgerne, slutter<br />
Vagn Flink Pedersen.<br />
”<strong>Redderen</strong>” har spurgt sundhedsministeren,<br />
hvorfor der trækkes i land vedrørende<br />
responsgarantien, og hvorfor<br />
redderne ikke har sæde i arbejdsudvalget.<br />
Vi blev lovet et svar, men det er<br />
trods flere henvendelser ikke sket ved<br />
redaktionens slutning.<br />
Arbejdsløse frivillige og deltidsbrandfolk skal have ret til supplerende dagpenge igen, mener Socialdemokraternes Bjarne<br />
Laustsen.<br />
Den ret mistede de ved den sidste ændring af dagpengeloven, og nu slår brandkorps rundt om i landet alarm, fordi de<br />
mister personale.<br />
- Frivillige og deltidsbrandmænd skal have vederlag i stedet for løn. Så sikrer man, at de ikke bliver tvunget til efter 30<br />
uger at vælge mellem at være brandmand og arbejdssøgende lønmodtager. Hvis de frivillige og deltidsbrandfolk i stedet<br />
bliver vederlagslønnet, skal vederlaget ikke modregnes i understøttelsen, siger Bjarne Laustsen, der er medlem af Folketingets<br />
arbejdsmarkedsudvalg.<br />
Lukningen af MAN Diesel i Frederikshavn har sat fokus på problemet. Mere end halvdelen af de 19 frivillige brandfolk på<br />
MAN Diesel er blevet afskediget, og dermed forsvinder de også ud af Frederikshavn Brandvæsen.<br />
- Det er en katastrofe for lokalsamfundene, at deltids- og frivillige brandfolk bliver tvunget væk på grund af dagpengereglerne,<br />
mener Bjarne Laustsen.<br />
<strong>Redderen</strong> følger op på dette forslag i næste nummer.<br />
Vagn Flink,<br />
næstformand i RL.<br />
15
StudIetur gIk flyVende<br />
Sundhedsminister oplevede<br />
flyvevåbnets redningshelikopter<br />
i aktion<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Han har tidligere blandt andet kigget<br />
på ambulancer, akutbiler, alarmcentral,<br />
lægehelikoptere, AmPhi og<br />
mødtes med reddere, så man kan ikke<br />
beskylde sundhedsminister Jakob Axel<br />
Nielsen for kun at have en teoretisk<br />
tilgang til redningsarbejde ude i virkeligheden.<br />
Mandag den 24. august var det så<br />
Flyvevåbnets kapaciteter inden for<br />
patienttransport samt samarbejdet med<br />
det civile beredskab, ministeren fik et<br />
nærmere kendskab til.<br />
Programmet var sammensat af<br />
Michael Andersen, som er konservativ<br />
kampagneleder for Jacob Axel Nielsen<br />
i Nordjylland samt paramediciner hos<br />
Falck Aalborg.<br />
16<br />
EH 101<br />
Helikopteren lander på Skejby Syghus’ landingsplads.<br />
Sundhedsministeren får en snak<br />
med helikopterens kaptajn.<br />
Første etape startede på Air Transport<br />
Wing Aalborg (tidligere Flyvestation Aalborg),<br />
hvor den nye redningshelikopter<br />
EH 101 blev fremvist.<br />
Også helikopterens ambulancemæssige<br />
udstyr blev vist frem af stabslæge<br />
Benedict Kjærgaard, som ligeledes<br />
præsenterede flyvevåbnets AIREVAC<br />
moduler (Aeromedical Evacuation).<br />
AIREVAC består af nogle containere,<br />
som er indrettet med små operationsstuer<br />
og sengepladser samt diverse<br />
medicinsk overvågnings- og behandlingsudstyr.<br />
Hermed kan luftfartøjet tage<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
ud i verden for at hente tilskadekomne<br />
danske soldater og sørge for den sanitetsfaglige<br />
og sundhedsfaglige behandling<br />
under transporten.<br />
Afsted til Anholt<br />
Efter frokost fløj EH 101’eren ministeren<br />
og de øvrige deltagere afsted til Anholt.<br />
Her var der blandt andet tid til et<br />
besøg hos Farvandsvæsenets medarbejdere<br />
på Redningsstation Anholt.<br />
Ambulancetjenesten på Anholt har fungeret<br />
siden 1992, og ifølge stationsleder<br />
Bent Rasmussen (som både er redningsmand,<br />
brandmand og politimand<br />
i det lille lokalmiljø), var det tidligere<br />
øens brugsuddeler, der kørte udrykning<br />
i Brugsens bil.<br />
I dag løser Farvandsvæsenet opgaven,<br />
og der er altid to redningsfolk på<br />
ambulancevagten udover den almindelige<br />
vagt på stationen.<br />
- Og vi kan sende en ambulance af<br />
sted inden for 5-10 minutter året rundt.<br />
Ambulancen kører ca. 40-50 ambulancekørsler<br />
om året, og der er cirka<br />
20-30 helikopterevakueringer om året.<br />
Ambulancekørslerne er altid i samarbejde<br />
med øens fungerende læge,<br />
og gennem årene har det flere gange<br />
været med til at redde liv, siger Bent<br />
Rasmussen.<br />
Gør en forskel<br />
På Anholt betyder ambulancetjenesten<br />
og samarbejdet med redningshelikopterne<br />
forskellen på liv og død, da<br />
Anholt er en af landets mest isolerede<br />
øer.<br />
Sundhedsministeren fik anledning<br />
til at se, hvordan en overlevering af<br />
en akut hjertepatient mellem ø-lægen<br />
og redningsfolkene over til helikoptermandskabet<br />
i redningshelikopteren<br />
Det lykkes<br />
specialisterne<br />
på Skejby<br />
at redde<br />
patienten.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong><br />
foregår. ”Patienten”, der var en af redningsstationens<br />
redningsfolk, skiftede<br />
dog plads med ministersekretæren<br />
inden helikopteren lettede, og han figurerede<br />
så patient på turen til Skejby<br />
Sygehus i redningshelikopteren.<br />
Ambulance holdt klar<br />
Ved ankomsten til Skejby Sygehus’<br />
helikopterlandingsplads holdt en Falck<br />
ambulance klar til at køre ”patienten” de<br />
omkring 1000 meter hen til kardiologisk<br />
afdeling. Mens ambulancen trillede<br />
afsted nævnede helikopterens kaptajn<br />
”Patienten” – Jakob Axel Nielsens ministersekretær<br />
– omlades til ambulance for at køre den korte tur<br />
hen til kardiologisk afdeling.<br />
kontrasten til Rigshospitalet, hvor helikoptere<br />
kan lande på taget og patienten<br />
kan køres i elevator direkte ned på rette<br />
afdeling – uden at bruge tid og ressourcer<br />
på ambulancetransport.<br />
Vel inde på Skejby blev ministersekretæren<br />
lykkeligvis reddet af kardiologerne<br />
- og samtidig fik ministeren et<br />
førstehåndskig på sygehusets store og<br />
avancerede hjerteafdeling.<br />
Sidste på eftermiddagen gik turen<br />
så retur i EH 101’eren til Aalborg, hvor<br />
eskadrillen hører hjemme, og hvor ministeren<br />
også har bopæl.<br />
17
Efter bådøvelsen og helikopterturen blev nicaraguanerne<br />
transporteret tilbage til Kolding ad vandvejen.<br />
beSøg tIl landS,<br />
tIl VandS og I luften<br />
Fire nicaraguanske reddere<br />
havde 14 spændende<br />
dage i Danmark<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Det var et tætpakket program til<br />
lands, til vands og i luften, som fire<br />
nicaraguanske bomberos var igennem,<br />
da de besøgte Danmark i 14 dage i<br />
august.<br />
Besøget var et led i det udvekslingsprojekt,<br />
som RL, 3F og Falck i fem år<br />
har kørt sammen med brandvæsnet i<br />
Managua, hovedstaden i det mellemamerikanske<br />
land Nicaragua.<br />
De fire brandfolk, Eddy Perés, Mario<br />
18<br />
To af de gæstende reddere var for første gang uden for Nicaraguas grænser.<br />
I øvrigt er det planen, at deltagerne fremover ikke får to men ét Danmarksbesøg,<br />
således at flere får muligheden.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
Torrez, Alvaro Duran og Ricardo Linarte,<br />
besøgte både den østlige og vestlige<br />
del af Danmark sammen med skiftende<br />
værter, der primært var tidligere<br />
»Nicaragua-veteraner« blandt redderne<br />
Kvartetten, der havde 3F’s Jens<br />
Harder Larsen med som tolk, startede<br />
på Fyn, nærmere bestemt Kerteminde.<br />
Her var der blandt andet arrangeret<br />
bådøvelse sammen med de lokale<br />
brandfolk, som også var med til hyggeligt<br />
samvær om aftenen.<br />
Senere havde gæsterne ambulancevagter<br />
i Svendborg og Odense.<br />
Langvang<br />
Næste stop var Randers, hvor de havde<br />
brand- og ambulancevagt samt var i<br />
aktion på træningscentret Langvang,<br />
hvor der blandt andet var overtændingscontainer,<br />
røgdykkertunnel og<br />
brandhus på programmet.<br />
Siden gik turen til Holstebro, hvor der<br />
blandt andet var rundvisning på det<br />
lokale sygehus.<br />
- Det var noget af det, der gjorde<br />
største indtryk på dem, fortæller Jens<br />
Harder Larsen.<br />
- De var benovede over det beredskab,<br />
der står klar, når patienter kommer<br />
ind, og også over det gode og<br />
kammeratlige samarbejde mellem faggrupperne.<br />
Sygeplejersker og læger<br />
står klar, når redderne kommer med<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong><br />
Helikopteren lagde vejen forbi Falckstationen i Kolding (midt i billedet).<br />
en patient, og de lytter til reddernes<br />
overlevering og vurdering af patienten.<br />
I Nicaragua er der ikke denne kollegiale<br />
udveksling, fortæller Jens Harder<br />
Larsen.<br />
Han tilføjer, at en af nicaraguanerne,<br />
som har været i Danmark før, faktisk<br />
har haft nogen succes med at indføre<br />
”danske forhold” på et mindre hospital<br />
i Managua. Altså at eksempelvis sygeplejersker<br />
og reddere hilser pænt på<br />
hinanden, og at der sker en form for<br />
overlevering, når patienter afleveres.<br />
Under opholdet i Holstebro var to<br />
mand på døgnvagt dér, mens en var i<br />
Struer og en i Lemvig.<br />
”Højdepunkt”<br />
Næstsidste etape foregik i Sydjylland,<br />
hvor station Kolding og Esbjerg hver<br />
havde to mellemamerikanske kolleger<br />
med på vagt.<br />
Turen i den store EH 101 var en af de mange store<br />
oplevelser, som blev gæsterne til del.<br />
19
TV2’s regionale station TV Syd talte<br />
med redder Sanne Jørgensen, der<br />
var en af tovholderne på besøget fra<br />
Nicaragua.<br />
Højdepunktet – billedligt og bogstaveligt<br />
talt – var en bådøvelse, hvor også en<br />
redningshelikopter fra Skrydstrup deltog.<br />
Ricardo accepterede at agere skibbruden,<br />
så han og en Kolding-redder<br />
gik overbord og blev hoisted op til helikopteren.<br />
Aktionen blev en lidt mere dramatisk<br />
oplevelse end forventet for den unge<br />
nicaraguaner. Han kan ikke svømme<br />
(han havde naturligvis sikkerhedsvest/<br />
dragt på), og han var ikke helt tryg ved<br />
gentagne gange at blive ”dykket” af det<br />
tryk, som kom fra den kraftige helikopter-rotor.<br />
- Den skabte nogle store bølger, som<br />
trak mig ned. Så det var lidt svært at<br />
20<br />
trække vejret. Men efter et stykke tid<br />
vænnede jeg mig til det, og det lykkedes<br />
for mig, konstaterede han bagefter<br />
med et smil.<br />
Eftermiddagen blev kronet med en<br />
tur i den store EH 101 helikopter. Fra<br />
Løverodde Strand, en halv snes kilometer<br />
uden for Kolding, gik turen ind<br />
langs fjorden til Kolding by, hvor også<br />
Falckstationen ved havnen blev ”rundet”<br />
- og tilbage igen.<br />
Sightseeing<br />
Dagen efter sluttede opholdet i det<br />
jyske – som i øvrigt også blandt andet<br />
fakta om nIcaragua projektet<br />
Grundlag for projektet:<br />
Overenskomsten mellem 3F og den Særlige Arbejdsgiverforening<br />
i HTS gældende for Falck Danmark A/S § 13 Stk. 3<br />
Projektet er to-delt:<br />
a) Udveksling af ambulancepersonale mellem Nicaragua og<br />
Danmark.<br />
b) Donationer i form af køretøjer (brand og ambulance) og<br />
udstyr til mandskab og køretøjer i Nicaragua.<br />
Formål med projektet:<br />
a) Kompetenceudveksling af ambulance redderne i Managua<br />
b) Forbedring af det eksisterende materiel<br />
Perioden fra 2004 til januar <strong>2009</strong>:<br />
59 reddere fra Danmark været i Managua (2 uger)<br />
16 reddere fra Nicaragua været i Danmark (3 uger)<br />
Doneret 13 brandbiler<br />
Doneret 12 ambulancer<br />
Klar til lift-off.<br />
bød på gocart-kørsel, kajakroning og en<br />
tur i Legoland – og turen gik østover.<br />
Her var der blandt andet tid til<br />
hygge hos Lars Carlsen, stationsleder<br />
i Holbæk, og hans familie, og den<br />
næstsidste dag bød på sightseeing i<br />
København i det fineste vejr.<br />
Så det var en træt, men glad og tilfreds<br />
kvartet, der fredag den 28. august<br />
atter satte kursen mod Nicaragua.<br />
Ricardo betegnede opholdet som<br />
en uforglemmelig oplevelse, og han<br />
glædede sig til at fortælle familien om<br />
turen, samt til at videregive nogle af de<br />
teknikker og indtryk, han havde fået i<br />
Danmark, til sine kolleger.<br />
Doneret 40 defibrillatorer inklusiv undervisning<br />
og genopfriskning<br />
Doneret ca. 140 ambulanceuniformer<br />
Doneret ca. 120 branduniformer<br />
Doneret 3 komplette dykkerudstyr<br />
Doneret diverse udstyr til ambulancer og brandbiler<br />
Undervisning i bårebetjening, placering af udrykningskøretøjer,<br />
brug af vakuum madras og rensning af brandsår<br />
Stiftelse af brandmandsklub til rekreative<br />
og uddannelsesaktiviteter<br />
Hvad der er opnået:<br />
Forbedring af ambulanceindsatsen på<br />
skadesteder/sygdomstilfælde<br />
Afleveringsrutiner på hospitaler forbedret<br />
Nye ambulancejournaler indført<br />
Uddannelsen forbedret<br />
Udstyret forbedret<br />
Styrkelse af solidariteten blandt kollegerne på brandstationerne<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
Flere reddere til Nicaragua<br />
I 2010 fortsætter 3F, RL og Falck med projektet i<br />
Nicaragua. Det forventes, at der i 2010 i alt skal<br />
udsendes 6 hold á 2 mand.<br />
Vi har gode erfaringer med at sammensætte holdene<br />
sådan, at den ene på hvert hold har været i<br />
Nicaragua før, og den anden er ny. Ud fra det vil<br />
vi gerne have ansøgninger fra kolleger, der kunne<br />
tænke sig at deltage.<br />
- Til 2010 vil vi gerne have ca. 10 nyudvalgte på<br />
listen. Ud fra de 10 udvalgte, vil der så kunne udsendes<br />
6 mand, og de resterende er reserver, såfremt<br />
der kommer frafald, siger RL bestyrelsesmedlemmerne<br />
Per Aastrup og Hans Fr. Carstensen.<br />
Opholdet i Nicaragua vil være ca. 14 dage inkl.<br />
rejse. Der udbetales ikke løn, hvorfor der skal aftales<br />
afspadsering med Falck. Rejseudgifter og hotel<br />
samt fortæring efter statens regler for udlandsrejser<br />
betales.<br />
Endvidere forventes det, at de udvalgte vil være<br />
behjælpelige med at organisere et evt. genbesøg fra<br />
Nicaragua i Danmark.<br />
For at komme i betragtning skal ansøgere:<br />
• Være åbne over for andre kulturer og skikke<br />
• Have overskud og overblik til at kunne klare situationer,<br />
der er meget anderledes end i Danmark<br />
• Besidde pædagogiske evner<br />
• Være positivt nysgerrig og være i besiddelse af en<br />
vis tålmodighed<br />
• Kunne begå sig på engelsk<br />
Kolleger, der tidligere har søgt, og kolleger, der stod<br />
som reserve til projektet i 2008, bedes venligst søge<br />
igen, såfremt interessen stadig er der.<br />
Interesserede kan rekvirere et ansøgningsskema<br />
gennem Hans Fr. Carstensen: hfc@falck.dk<br />
Ansøgningsfristen er den 30. september <strong>2009</strong>.
Jan Heine Lauvring<br />
sekunderet af RL/3F<br />
fik ikke medhold i den<br />
såkaldte Danicasag<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
For Reddernes Landsklubs pensionsekspert,<br />
fællestillidsmand Jan Heine<br />
Lauvring fra Holstebro, var datoen torsdag<br />
den 3. september imødeset med<br />
stor spænding.<br />
Det var nemlig den dag, Landsretten<br />
i Viborg afsagde dom i den såkaldte<br />
22<br />
Danicasag, som Jan Heine Lauvring<br />
med støtte af RL og 3F har udkæmpet<br />
i flere år.<br />
Desværre for fællestillidsmanden faldt<br />
dommen ud til fordel for modstanderen,<br />
Danica Pension, som blev frifundet af<br />
landsretten.<br />
Jan Heine Lauvring var skuffet men<br />
fattet efter dommen:<br />
- Jeg er selvfølgelig ked af, at vi har<br />
tabt sagen. Vi kunne ikke få juraen på<br />
vores side - men det rokker ikke ved, at<br />
Danica efter min opfattelse er de moralske<br />
tabere, siger Jan Heine Lauvring.<br />
"Bondefangeri"<br />
Sagen startede, da Danica Pension<br />
tilbage i 2004 pludselig forringede<br />
Jan Heine Lauvring foran Landsretten,<br />
som desværre – set fra redderside – valgte<br />
at frikende Danica Pension.<br />
SkuffelSe oVer landSretSdom<br />
betingelserne i den såkaldte Kaj Friberg<br />
lønsikringsordning. Selskabet sagde nu,<br />
at offentlige ydelser til reddere i eksempelvis<br />
fleksjob eller på fleksydelse<br />
fremover ville blive indregnet i arbejdsindtægten.<br />
Det betød reelt, at reddere<br />
(med erhvervsevnetab på mellem halvdelen<br />
og to tredjedele) i fleksjob eller<br />
på fleksydelse ikke længere kunne få<br />
lønsikringspenge fra Danica.<br />
- Det var jo ellers netop en hovedårsag<br />
til, at vi valgte Danica i sin tid – det<br />
var et væsentligt parameter for os. Og<br />
det ændrer man så med et pennestrøg,<br />
selv om vi er mange, der har betalt<br />
til ordningen i 20 år. Jeg vil kalde det<br />
"bondefangeri", lyder det fra Jan Heine<br />
Lauvring.<br />
redderen nr. 7 <strong>2009</strong>
Har gjort alt<br />
Trods skuffelsen over dommen glæder<br />
han sig over, at han selv samt RL/3F<br />
har gjort, hvad man kunne.<br />
- Vi kan roligt se medlemmerne i<br />
øjnene i denne sag, for vi har kæmpet<br />
mod forringelsen igennem næsten fem<br />
år, konstaterer Jan Heine Lauvring. Han<br />
regner ikke med at anke dommen:<br />
- Det er temmelig kostbart, og chancen<br />
for et andet udfald er nok beskeden.<br />
Sagen har været igennem to ankeinstanser<br />
og landsretten, så nu må vi<br />
sætte punktum og glæde os over, at vi<br />
gjorde, hvad vi kunne.<br />
bent hanSen<br />
redderen nr. 6 <strong>2009</strong><br />
Udsender information<br />
Fællestillidsmanden har endnu ikke<br />
afgjort, hvilken konsekvens han vil<br />
drage af dommen, som faldt kort før<br />
redaktionens slutning.<br />
- Jeg vil gå i tænkeboks og prøve at<br />
afdække konsekvenserne af afgørelsen<br />
og undersøge alternativerne, siger Jan<br />
Heine Lauvring.<br />
Han vil senere – via <strong>Redderen</strong> eller<br />
et nyhedsbrev - udsende information<br />
om sagen. Det kan eksempelvis blandt<br />
andet indeholde oplysninger om, hvordan<br />
ordningen kan siges op, hvis man<br />
ønsker dette, og om hvorvidt det opsparede<br />
beløb kan overflyttes til noget<br />
andet.<br />
er fortrøStnIngSfuld<br />
Af Flemming F. Kyster<br />
Bent Hansen (S), regionsrådsformand<br />
i Region Midtjylland, deltog i<br />
et borgermøde i Horsens om det fremtidige<br />
ambulanceberedskab i området<br />
(omtalt side 7). Blandt de fremmødte<br />
var mange reddere, og deres advarsler<br />
om et utilstrækkeligt beredskab blev<br />
taget til efterretning, men ikke desto<br />
mindre er formanden fortrøstningsfuld<br />
forud for ”premieren” den 1. december.<br />
- Falck har også givet bud på de konditioner,<br />
som en anden vandt buddet<br />
på, og det ville man vel ikke gøre, hvis<br />
man anså det for urealistisk, siger Bent<br />
Hansen til <strong>Redderen</strong>.<br />
Han vurderer, at skiftet af operatør fra<br />
Falck til Responce har sat mange følelser<br />
i spil, ikke mindst blandt redderne,<br />
og det gør debatten lidt ekstra skinger.<br />
- Redderne viser en prisværdig loyalitet<br />
over for deres arbejdsgiver, og det<br />
skal jeg ikke kaste vrag på. Men vi må<br />
bare konstatere, at intet er uforanderligt<br />
i denne verden.<br />
Følelser og saglighed<br />
- Jeg må forsøge at skelne mellem,<br />
hvad der er følelser og partsindlæg, og<br />
hvad der er saglig kritik, påpeger formanden.<br />
På mødet blev det fremført, at øen<br />
Endelave ville få et markant ringere<br />
beredskab. Bent Hansen har undersøgt<br />
sagen, og det er efter hans opfattelse<br />
helt uden hold i virkeligheden.<br />
- Det siger lidt om, at nogle vil hvirvle<br />
alt muligt op for at forplumre situationen.<br />
Men begge sider har interesse i en<br />
ordentlig dialog, ikke i rygter og skræmmebilleder,<br />
mener Bent Hansen.<br />
Han understreger, at saglige indvendinger<br />
bliver inddraget i regionens planlægning:<br />
- Vi lytter til, hvad der bliver sagt, og<br />
vi analyserer situationen løbende, så vi<br />
er på så sikker grund som muligt. Det<br />
siger sig selv, at vi ikke giver 95 millioner<br />
kroner mere ud for at få et dårligere<br />
produkt, siger Bent Hansen.<br />
Kend konsekvensen<br />
- Men det er væsentligt at understrege,<br />
at det er personligt tegnede forsikringer,<br />
hvorfor folk helt selv må afgøre, hvilken<br />
konsekvens (hvis nogen) de vil drage af<br />
dommen. Og det er vigtigt, at man forstår<br />
og sætter sig ind i konsekvenserne,<br />
inden man opsiger noget, betoner fællestillidsmanden.<br />
- For mit eget vedkommende har jeg<br />
mistet tilliden til Danica Pension, og<br />
det skal jeg så finde ud af, hvordan jeg<br />
håndterer, slutter Jan Heine Lauvring.<br />
Kigger på Hovedstaden<br />
Ifølge Bent Hansen følger Region<br />
Midtjylland de erfaringer, man i Region<br />
Hovedstaden gør sig med deres nye<br />
beredskabs set-up.<br />
Regionsrådsformanden siger, at der<br />
efter hans oplysninger er tegnet et overdrevet<br />
negativt billede af opstartsfasen<br />
i Hovedstaden, men medgiver, at der<br />
har været problemer, og at processen<br />
skal studeres i Midtjylland for at undgå<br />
lignende problemer.<br />
23
Afsender: <strong>Redderen</strong>, Ringstedgade 128, 4700 Næstved<br />
Stærkere kompetencer<br />
gennem SImulatIon<br />
Falck og dapuc (Dansk Præhospital Uddannelsescenter<br />
i Silkeborg) har indgået en<br />
aftale om kompetenceudvikling af ambulancebehandlere<br />
og ambulanceassistenter fra<br />
Region Hovedstaden. Fokus i uddannelsen er<br />
simulation kombineret med teori.<br />
Uddannelsen tager udgangspunkt i et fem<br />
ugers modul i fjernundervisning i konkrete<br />
faglige ambulanceområder suppleret med en<br />
række konkrete case-opgave med efterfølgende<br />
feed- back. Herefter afsluttes uddannelsen<br />
med et fem dags internatkursus.<br />
- Vi glæder os til at gennemføre et undervisningsforløb,<br />
hvor vi kombinerer aktuelle simulationsøvelser<br />
med relevant teori. Det gør en<br />
markant forskel for deltagernes indlæring, og<br />
det betyder, at deltagerne får konkrete kompetencer,<br />
som er direkte anvendelige i praksis,<br />
siger konstitueret leder Jens Brock-Larsen,<br />
dapuc.<br />
Undervisningen indeholder emner om blandt<br />
andet kommunikation, smitsomme sygdomme,<br />
farmakologi, anatomi, sygdomslære og struktureret<br />
ABCDE-tilgange. Undervisningen varetages<br />
af anæstesisygeplejersker, paramedicinere<br />
og anæstesilæger.<br />
Nyt pædagogisk redskab<br />
I klasseundervisningen gør underviserne brug<br />
af det helt nye pædagogiske redskab, kaldet<br />
Turning Point.<br />
- Når vi bruger Turning Point, så foregår det<br />
på den måde, at eleverne bliver udstyret med<br />
en lille trådløs stemmeboks. Underviseren<br />
stiller eleverne nogle spørgsmål via klassens<br />
SMART-board. Eleverne får 15 sekunder til at<br />
trykke deres svar ind, hvorefter man kan se<br />
svarenes fordeling på SMART-boardet, siger<br />
Jens Brock-Larsen<br />
Hen over efteråret gennemfører dapuc ni<br />
uddannelsesforløb for ambulancebehandlere<br />
og seks for ambulanceassistenter. På hvert<br />
hold er der 24 elever, som under det fem dage<br />
lange internat-kursus bliver indlogeret på Hotel<br />
Radisson i Silkeborg.<br />
- Vi afslutter hvert kursusforløb med at<br />
udarbejde en skriftlig faglig uddannelses- og<br />
udviklingsplan for hver enkelt deltager. Med<br />
en uddannelsesplan i hånden får deltagerne<br />
et klart billede af, hvad de skal fokusere på,<br />
hvis de eksempelvis som ambulancbehandler<br />
ønsker at uddanne sig videre til paramediciner,<br />
siger Jens Brock-Larsen.<br />
Jens Brock-Larsen,<br />
konstitueret leder af<br />
dapuc i Silkeborg.<br />
UMM ID-nr. 42 506