Untitled - Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
Untitled - Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
Untitled - Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
- 306 -<br />
efter nye stridslinjer. Og det er naturlig, at der under arbeiderbevægelsens<br />
fremrykning sporres, hver gang man møter motstand: l!""'indes<br />
der ikke andre veie? Det O"læcler mig at der paa dette punkt har vist<br />
sig at h rske den samme opfatning paa denne kongres om i verige.<br />
Den sterkeste front om kan skapes i kampen, synes mig at være den<br />
med industriforbund som smelter sammen i en landsorganisation. Det<br />
er min bestemte mening, at det er den mest passende form. Men jeg<br />
tror det er heldig, at disse centralforeninger ikke har for \'idtrækkende<br />
indflydelse. - Forbundsorganisationerne trænger mest mulig frihet.<br />
Paa den venske land organisations sidste kongres var der fremsat<br />
for lag om at tyrke centralorganisationen, men det vek man tilbake<br />
for. porsmaalet blev ut at. Mot dette forslag blev der fremsat andre<br />
forslaO" som tok sigte paa at at løse baandene, gi forbundene fuld handlefriIlet<br />
<strong>og</strong> la centralforeningen gaa over til at bli nærmest et statistisk<br />
element uten indflydelse. Jeg tror imidlertid ikke der findes mange<br />
svenske arbeidere, som deler ::len ne syndikali tiske opfatning. Det vil<br />
allikevel ikke lykkes at føre en guerilJakrig. 'elv om arbeiderne ikke<br />
har n<strong>og</strong>en centralorganisation, som arbeid giverne kan angripe, vil vore<br />
motstandere d<strong>og</strong> finde anledning til at rette et like kraftig <strong>og</strong> omfattende<br />
slag mot o. De tar ikke Ilensyn til arbeiderorganisationerne<br />
indbyrdes forhold, men betraO"ter under enhver om tændighet arbeiderklass<br />
n som en samlet enh t. Hvis Yi da staar opstykket i adskilte<br />
forbund har vi ingen fordel fremfor nu. For kjellen blir bare at vi<br />
mangler det fælle rygstød, som eentralorganisationen yder os.<br />
l en Yi arbeider med vore egne organi ationer, maa vi aldrig<br />
tape \'ore motstandere av syne, som i før te haand er arbeidsgiverne<br />
organi ationer <strong>og</strong> dernæst den konservative lovgi\'ningsmagt. Dere vet<br />
altfor yel, at de svenske arbeidere kanske haardere end n<strong>og</strong>en anden<br />
har faat prøve kampen mot disse motstandere. De hadde bygget en<br />
organisation med det for oie at kunne tvinge arbeiderne til underkastelse<br />
ved at tru med lockout. Til lut drev de det saa langt, at arbeiderne<br />
kj endte med ig selv, at det vilde være umulig for dem at forts ætte<br />
organisation arbeidet, der om de ikke friet ig fra arbeid O"ivernes aak.<br />
Yaarcn 1909 laa det likesom i luften, at nu hadde man gaat saa langt,<br />
at man ikke kunde gaa længer. Da arbeidsgivernes proklamation om<br />
lockout kom, var arbeiderne paa det rene med, at de maatte sætle haardt<br />
mot haardt. Efter det, som hændte, er jeg kommet til den opfatning,<br />
at en lockout ikke er saa farlig som selve truselen om lockout. Kan<br />
Yi til enhver tid staa saa godt rustet, at vi kan si til arbeidsgiverne :<br />
"Kom an !" saa tror jeg, at naar de har faat prøve lockoutvaabenet<br />
.. en :, - 3 gange, vil de betænke sig paa at bruke elet oftere. elve<br />
lockoutt>n vil snart vise sig umulig; men det er med tru ler de kan<br />
tvinge ig frem, hvi ikke vi er rustet.<br />
Jeg skal ikke fortap mig i kildringer av den sven ke storlockout ;<br />
men jeg skulde ønske, at enhver arbeider i dette land kunde føle litt av<br />
den kraft <strong>og</strong> styrke om tildeltes os, da vi var i strid. Det var storslagent<br />
at se, da alle bedrifter i industrien stoppet, da 300,000 arbeidere<br />
paa sekretariatet opfordrin.g samtidig holdt op at arbeide <strong>og</strong> satte<br />
in eksi tens paa spil i kampen for de fælles intere ser. For mig taar