Untitled - Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
Untitled - Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
Untitled - Arbeiderbevegelsens arkiv og bibliotek
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
- 235 -<br />
I 5-aar -perioden 1903-1907 er der i hvert aar streiket bort<br />
følgende beløp regnet pr. medlem :<br />
Kl'.<br />
verioe 11.43 Holland . 3.11<br />
.Xor.c;r ':;0)' Osterrike 2.50<br />
( .'-<br />
Danmark . 0.65 Belgien . 2.14<br />
Tyskland 5.52 England 1.91<br />
er lJ1an nærmere eiter, er lo kouterne mere fremtrædende i de<br />
øvrige lande. mens det her hos os er streikerne. som er de frember<br />
kende. I 1909 hadde vi 59 streiker omfattende 2617 arbeidere,<br />
mens d r kun var 13 lo kouter, omfattende 852 arbeidere. I 1907<br />
var forholdet n<strong>og</strong>et anderledes.<br />
J eg vil ikke si, at vi treiker over evne, men vi staar d<strong>og</strong> om<br />
n smuk nr. 2 i den internationale kapflyvnino·. Vi er iallefald raske<br />
til at iverksætte streik ved enlwer anledning.<br />
X aar forhandlinger trækker litt længe ut, indtræder ofte streikelysten<br />
saa sterkt, at det er næsten umulig at holde iO"jen.<br />
Allerede for aar tilbake har man d<strong>og</strong> søkt at gardere sig mot<br />
uoverlaote <strong>og</strong> mi.ndre vel funderte streiker ved bl. a. at forlange kvalifieerct<br />
flertal for at tanse arbeidet.<br />
Det er dis e forhold sekretariatet tar igte paa i. re olutionen<br />
punkt l a <strong>og</strong> b. At der bor kræve 2/: flertal for at op i en overenskom<br />
t synes indlysendc, naar man erindrer, at det Cl' indledningen til<br />
en vigtig- aktion. Derimot "il vel manO'e teile over punkt b, som<br />
likelede kræver /:l flertal for at forka te et forhandling resultat. naar<br />
dette andsynligvis vil føre til arbeidsstans. illen <strong>og</strong> aa dette har<br />
været praktisert før, idet der da som regel bar været adgang til at<br />
stemme særskilt om arbeidsstans efterpaa. Ved arbeidsgi"Yerforeningens<br />
indgripen er imidlertid forholdene forandret, saa der nu ofte ikke blir<br />
anledning til denne anden votering, idet de dekreterer locbut, hvis<br />
overenskomsterne forkastes. som rle gjorde under agbruk løn bevægelsen<br />
i vinter. Derfor kan forkastelse være ensbetydende med beslutninO'<br />
om arbeids tan . I flere andre fag har det <strong>og</strong> aa været kotyme,<br />
at utløpet av en o"Yeren komst er det samme om arbeids tan , forsaavidt<br />
ikke enigbet er opnaadd om en ny.<br />
f.;aa el' det punkt 2 om at en overenskomst skal forelægges<br />
sekretariatet før den godkjendes. Dette har hittil ikke været praktisert.<br />
Hvert forbund har godkjendt sine overenskomster uten at øke sekretariatet<br />
godkjendelse. rbeidsgivernes central styre har i flere aar<br />
hat approbationsmyndighet. Vedtagelsen av en overen komst har nemlig<br />
indflydelse <strong>og</strong>saa paa andre fag. Det er dette, som ligger til grund<br />
for punkt 2. Yi maa kunne bli likesaa mobile om arbeid giverne.<br />
Prakti ke yanskeligheter av betydning har det ikke. Man faar i vankelio'e<br />
tilfælder finde sig i at vente t par dage med at opta arbeidet.<br />
Punkt 3 om arbeidstidens forkortelse tar sigte paa, hvad vi praktisk<br />
bor kunne faa gjennemfort i løpet av de nærmeste aar. Yi- øker ber<br />
at fast laa. at kravet paa arbeidstiden forkortel e ikke maa tuskes<br />
bort for en liten løn forhøieIse, idet det kal komme i forO'runden.<br />
Kr.