Manual til forskningscirkler
Manual til forskningscirkler
Manual til forskningscirkler
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Manual</strong> <strong>til</strong> <strong>forskningscirkler</strong><br />
Indledning:<br />
Forskningscirkler er et forholdsvist nyere <strong>til</strong>tag som den svenske professor Sven Persson har<br />
udviklet på baggrund af metoder med studiekredse som især har været brugt på universiteter<br />
siden 1970’erne. Resurscentrum for Mängfaldens Skola (RFMS) i Malmø har haft stor succes med<br />
Sven Perssons nye tanker om <strong>forskningscirkler</strong>, som et forum for udveksling af erfaring og viden<br />
imellem praktikere og forsker.<br />
Forskningscirklen tager udgangspunkt i et defineret tema eller en problems<strong>til</strong>ling som praktikerne<br />
(lærere, pædagoger eller skoleledere) har ønsket belyst. Cirklen vil i fællesskab arbejde sig frem<br />
mod et produkt som skal sikre forskeren større indsigt i praktikernes problems<strong>til</strong>linger, sikre<br />
praktikerne adgang <strong>til</strong> den nyeste forskning på området og skabe grundlag for ny viden indenfor<br />
netop cirklens tema.<br />
Forskningscirklens struktur og arbejde:<br />
Forskningscirklen dannes af 5-6 personer, 1 forsker som også er cirkelleder og resten er praktikere.<br />
Cirklen nedsættes for en længere periode, gerne 1½ år, hvori cirklen mødes hver tredje uge i to<br />
timer. I den mellemliggende tid er det vigtigt at alle deltager af cirklen bruger et par timer om<br />
ugen på arbejdet med cirklens tema: læsning af materiale, skrivearbejde eller lignende.<br />
Cirkellederen skal bruge 5 timer pr møde i cirklen <strong>til</strong> forberedelse, gennemførelse og evaluering af<br />
cirklens arbejde. Cirkellederen er også ansvarlig for slutproduktets videre distribution og har <strong>til</strong><br />
opgave at være redaktør, såfremt cirklens slutprodukt er en rapport.<br />
Det er vigtigt at der er opbakning fra cirkeldeltagernes ledere og overordnede <strong>til</strong> deltagelsen og at<br />
der er klarhed over omfanget af arbejdstid som deltagelsen i forskningscirklen kræver af<br />
deltagerne.<br />
Formål og vision med forskningscirklens arbejde:<br />
Målet for forskningscirklen er, at der skal opstå ny viden hos alle deltagerne som fysisk<br />
fremkommer som et produkt af cirklens arbejde og som andre kan drage nytte af; oftest en<br />
rapport eller lignende. Praktikerne vil opnå en stor viden omkring temaet/problems<strong>til</strong>lingen, som<br />
vil kunne bruges i det fremtidige arbejde på skolen eller institutionen. Deltagerne har en rolle i<br />
organisationen som forandringsagenter. Deres viden skal gerne sprede sig som ringe i vandet, så<br />
kollegaer også får del i en læringsprocessen.<br />
Forskningscirklen er et ligeværdigt samarbejde mellem de deltagende parter og det er i<br />
sammenspillet mellem praktikernes praktiske erfaringer og forskernes teoretiske viden, at<br />
forskningscirklen fremkommer med ny viden og nye <strong>til</strong>gange <strong>til</strong> forskellige problems<strong>til</strong>linger.<br />
Arbejdet i forskningscirklen bygger på dialog, kommunikation og at deltagernes forskellige<br />
kompetencer bliver brugt og kommer <strong>til</strong> udtryk. Det er derfor vigtigt at starte med en<br />
forventningsafstemning og diskussion af roller. Cirkellederen skal ikke komme med alle svarerne,<br />
det er alle de deltagendes ansvar at fremkomme med et godt og brugbart produkt <strong>til</strong> slut. Man bør
derfor nedskrive alle de praktiske detaljer i starten: mødetidspunkter, arbejdsfordeling og<br />
resurser, for at undgå problemer cirklens arbejdsproces.<br />
Forskningscirklen skal ses som et rum for refleksion over handlinger som kan <strong>til</strong>byde lærer/ledere<br />
tid og plads <strong>til</strong> at undersøge deres egen praktik. Ligeledes giver forskningscirklen forskerne<br />
mulighed for at få konteksttualiseret deres forskning og lærerne/lederne får mulighed for at<br />
analysere kompleksiteten i deres arbejde.<br />
Resultatet af forskningscirklen bliver således tosidet: den første er at producere viden eller<br />
konkrete <strong>til</strong>tag som er anvendelig for lærerne/lederne, og den anden er at lærerne får en dybere<br />
forståelse af deres egen situation igennem arbejdet med at opnå viden om temaet for<br />
forskningscirklen.<br />
Forskningscirkler kan have mange udformninger og opstå på forskellige grundlag. På RFMS<br />
organiseres <strong>forskningscirkler</strong>ne indenfor følgende metoder:<br />
1: <strong>forskningscirkler</strong> med et på forhånd givent tema, som praktikerne kan have interesse i,<br />
eksempelvis forældresamarbejde, to-sprogs problematikker eller inter-kulturalitet.<br />
2: Forskningscirkler med fokus på didaktik: matematikdidaktik, sprog.<br />
3: Forskningscirkler der tager udgangspunkt i et konkret problem som en skole, en gruppe<br />
praktikere eller en institution oplever og som de ønsker at få belyst.<br />
4: Forskningscirkler for en bestemt personalegruppe: vejledere eller rektorer.<br />
Det vigtigste er dog at forskningscirklen er opstået på baggrund af praktikernes interesse for et<br />
bestemt tema og deres ønsker om at opnå større indsigt i problems<strong>til</strong>lingen samt at arbejde i<br />
dybden med temaet.<br />
I VOFF regi kan man fores<strong>til</strong>le sig at <strong>forskningscirkler</strong>ne kan opstå på baggrund af nogle særlig<br />
interessante temaer, som skolerne: lærere eller ledere ønsker at undersøge.<br />
Mulige emner kunne være:<br />
Ledelse og organisation.<br />
Problematikker forbundet med uddannelsesfremmede elever.<br />
Forældresamarbejde.<br />
Didaktik og læringsproblematikker.<br />
Gråzonesprog, før-fagligt sprog, læse og skrivevanskeligheder.