Link til Kommuneplan - Stevns Kommune
Link til Kommuneplan - Stevns Kommune
Link til Kommuneplan - Stevns Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
INDHOLD<br />
Den samlede kommuneplan består af 5 hæfter og 5 bilag:<br />
Hæfte 1: Hovedstruktur side 3-54<br />
Hæfte 2: Kerneområder side 55-96<br />
Hæfte 3: Retningslinjer side 97-212<br />
Hæfte 4: Rammer side 213-300<br />
Hæfte 5: Projektkatalog side 301-328<br />
Bilag 1: Bekendtgørelse LINK<br />
Bilag 2: Sammenfattende redegørelse LINK<br />
Bilag 3: Miljøvurdering LINK<br />
Bilag 4: Analyse af detailhandel LINK<br />
Bilag 5: Hvidbog LINK<br />
Forsidefoto: Tryggevælde Ådal en forårsmorgen
Hæfte 1<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Hovedstruktur
Indhold<br />
Indhold 4<br />
Forord 6<br />
1 Indledning 8<br />
1.1 Visionerne og overordnede mål 10<br />
1.2 Planstrategien 11<br />
1.3 Forudsætninger for kommuneplanen 12<br />
1.4 Eksisterende politikker 18<br />
1.5 Planproces og årshjul 19<br />
2 Den ”grå” struktur 22<br />
2.1 Bymønster 23<br />
2.2 Infrastruktur 26<br />
3 Den ”grønne” struktur 30<br />
3.1 Det stevnske landskab 31<br />
3.2 Beskyttede områder 32<br />
3.3 <strong>Stevns</strong> Klint og Tryggevælde ådal 35<br />
3.4 Kystnærhedszonen 38<br />
4 Bæredygtig udvikling 44<br />
4.1 Lokal Agenda 21 strategi 46<br />
4.2 Klimastrategi 48<br />
4.3 Resumé af miljøvurdering 50<br />
4 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Forsidefoto: Tryggevælde Ådal en forårsmorgen
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 5
Forord<br />
Forord<br />
Hermed foreligger den endeligt<br />
vedtagne <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
2009 - den første kommuneplan<br />
efter sammenlægningen af de<br />
gamle <strong>Stevns</strong> og Vallø kommuner.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil være kendt<br />
som et stærkt lokalsamfund i<br />
Øresundsregionen - i storslået<br />
natur, en alsidig kultur, og med<br />
god plads <strong>til</strong> både at bo og leve i.<br />
Med denne overordnede vision<br />
som pejlemærke har vi siden<br />
den tidlige sammenlægningsproces<br />
mellem de to gamle kommuner<br />
arbejdet hen mod ét samlet<br />
plangrundlag for den nye <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er helt konkret<br />
en plan for, hvordan <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
byer, landskaber, service<br />
og <strong>til</strong>bud skal forvaltes i de kom-<br />
6 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
mende 12 år. Planen er således<br />
en del af den praktiske iværksættelse<br />
af visionen og tager<br />
desuden sit udgangspunkt i den<br />
planstrategi, som blev vedtaget i<br />
december 2007.<br />
Da amterne blev nedlagt i forbindelse<br />
med strukturreformen,<br />
overtog kommunerne en del af<br />
amternes opgaver, herunder varetagelse<br />
af eksempelvis beskyttelsesinteresserne<br />
i det åbne<br />
land.<br />
Den første samlede kommuneplan<br />
i den nye <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
har derfor fået et markant anderledes<br />
udseende og indhold end de<br />
kommuneplaner, som vi kendte i<br />
de tidligere kommuner.<br />
Som noget nyt i forbindelse med<br />
kommuneplanen er der blandt<br />
andet indført begrebet retningslinjer.<br />
Retningslinjerne er regler<br />
og principper for, hvordan kom-<br />
muneplanens emner skal administreres<br />
i den daglige forvaltning.<br />
Forslaget <strong>til</strong> kommuneplanen blev<br />
fremlagt i offentlig høring i perioden<br />
14. september - 9. november<br />
2009, og <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
09 blev endeligt vedtaget<br />
af Kommunalbestyrelsen den 17.<br />
december 2009.<br />
I Bilag 1 findes en sammenfatning<br />
af de ændringer, der er foretaget i<br />
planen fra forslag <strong>til</strong> endelig kommuneplan.<br />
Jeg håber, <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
09 vil blive læst og anvendt som<br />
det inspirerende overordnede<br />
administrationsgrundlag, den er<br />
tænkt som - <strong>til</strong> gavn for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>s fremtid.<br />
Poul Arne Nielsen<br />
Borgmester
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 7
1 Indledning<br />
1 Indledning<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er den plan,<br />
hvor borgere og virksomheder<br />
blandt andet kan orientere sig om<br />
hvordan kommunens areal forvaltes,<br />
og med hvilken hensigt. For<br />
en periode på 12 år fastlægger<br />
kommuneplanen nemlig de overordnede<br />
mål og retningslinjer for<br />
kommunens udvikling, særligt<br />
den fysiske, såvel i byerne som i<br />
det åbne land.<br />
Planen udarbejdes på baggrund<br />
af planloven.<br />
Formålet med planloven er at<br />
sikre, at den sammenfattende<br />
planlægning forener de samfundsmæssige<br />
interesser i arealanvendelsen<br />
og medvirker <strong>til</strong> at<br />
værne landets natur og miljø, så<br />
samfundsudviklingen kan ske på<br />
et bæredygtigt grundlag i respekt<br />
for menneskets livsvilkår og for<br />
bevarelsen af dyre- og plantelivet.<br />
Efter amterne blev nedlagt i forbindelse<br />
med strukturreformen i<br />
2007, har kommunerne overtaget<br />
en del af amternes beslutningskompetence.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en<br />
skal derfor, ud over de hidtidige<br />
kommuneplanemner, nu også behandle<br />
emner, der tidligere har<br />
været planlagt for i regionplanerne<br />
samt redegøre for sammenhængen<br />
<strong>til</strong> sektorplanlægningen.<br />
8 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er inddelt i 5<br />
hæfter; Hovedstruktur, Kerneområder,<br />
Retningslinjer, Rammer og<br />
Projektkatalog. I forbindelse med<br />
kommuneplanarbejdet er der udarbejdet<br />
en analyse af detailhandelen<br />
i kommunen samt en miljøvurdering<br />
af planforslaget. Disse<br />
undersøgelser vil være at finde<br />
som bilag i form af selvstændige<br />
rapporter. De tre øvrige bilag er<br />
kommet <strong>til</strong> efter høringsperioden,<br />
og samler op på de ændringer der<br />
er sket fra forslag <strong>til</strong> endelig plan.<br />
Hvidbogen indeholder en samling<br />
af alle høringssvar og de ændringer<br />
de har givet anledning <strong>til</strong>, den<br />
offentlige bekendtgørelse omhandler<br />
de væsentligste ændringer<br />
der er sket efter høringsperioden,<br />
og den sammenfattende<br />
redegørelse handler om miljøvurderingen.<br />
Hovedstruktur<br />
Hovedstrukturen er en beskrivelse<br />
af visioner samt overordnede<br />
mål for udviklingen og arealanvendelsen<br />
i kommunen. Derudover<br />
indeholder hæftet forudsætningerne<br />
for planen, herunder<br />
sammenhængen <strong>til</strong> anden planlægning,<br />
f.eks. statslige planer,<br />
planlægningen i nabokommuner,<br />
mv.<br />
Hovedstrukturhæftet er inddelt<br />
i indledning, den ”grå” struktur,<br />
den ”grønne” struktur og bæredygtige<br />
udvikling.<br />
Kerneområder<br />
I forbindelse med kommuneplanarbejdet<br />
har Kommunalbestyrelsen<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> besluttet<br />
at tage udgangspunkt i tre kerneområder,<br />
hvor kommunen har<br />
styrker, der kan arbejdes videre<br />
på. De tre områder er Bosætning,<br />
Turisme samt Aktivitet og Sundhed.<br />
Herudover har kommunalbestyrelsen<br />
peget på emnerne<br />
Borgerdeltagelse og Infrastruktur,<br />
som forudsætninger for kerneområdernes<br />
udvikling.<br />
Hæftet kerneområder indeholder<br />
langsigtede visioner og mål, samt<br />
redegørelser for de 3 kerneområder,<br />
samt for de to emner Borgerdeltagelse<br />
og Infrastruktur.<br />
De konkrete retningslinjer i relation<br />
<strong>til</strong> kerneområderne findes i<br />
hæftet Retningslinjer, fordelt på<br />
de øvrige emner.<br />
Retningslinjer<br />
Planloven indeholder en liste over<br />
de emner, som kommuneplanen<br />
skal indeholde retningslinjer for;<br />
det såkaldte kommuneplankatalog.<br />
Retningslinjerne er regler og<br />
principper for administration og<br />
varetagelse af de forskellige em-
ner, kommuneplanen omhandler.<br />
Det drejer sig om emner i relation<br />
<strong>til</strong> byområder, det åbne land, infrastruktur,<br />
forsyning og tekniske<br />
anlæg, ferie og fritid, kulturarv<br />
samt natur og miljø.<br />
Rammer<br />
Hæftet Rammer indeholder rammer<br />
for lokalplanlægningen for så<br />
vidt angår et områdes<br />
anvendelse, grundstørrelser, bebyggelsesforhold,<br />
m.m. Hvert<br />
afsnit indledes med en kort beskrivelse<br />
af de træk, der gør det<br />
pågældende byområde <strong>til</strong> noget<br />
særligt, og som danner grundlag<br />
for de <strong>til</strong>hørende rammer.<br />
Projektkatalog<br />
Projektkataloget er en samling af<br />
ønsker <strong>til</strong> projekter i kommunen.<br />
Det kan være ønsker <strong>til</strong> specifikke<br />
anlæg, undersøgelser eller planer.<br />
Ideer og ønsker er samlet i<br />
forbindelse med kommuneplanarbejdet,<br />
og kan f.eks. stamme fra<br />
hvidbogen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 9
1.1 Visionerne og overordnede mål<br />
1.1 Visionerne og overordne-<br />
de mål<br />
Meget tidligt i sammenlægningsprocessen<br />
mellem de to gamle<br />
kommuner, Vallø og <strong>Stevns</strong>, blev<br />
visionen for den nye <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
vedtaget. Hermed var pejlemærkerne<br />
for den fremtidige<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> sat.<br />
<strong>Kommune</strong>ns vision er:<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil være kendt<br />
som et stærkt lokalsamfund i<br />
Øresundsregionen - i storslået<br />
natur, en alsidig kultur, og med<br />
god plads <strong>til</strong> både at bo og leve i.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil være kendt<br />
for at have lokalområder, der byder<br />
på store naturværdier, varierede<br />
boligområder, det stærke<br />
lokale foreningsliv og en god trafikal<br />
<strong>til</strong>gængelighed.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil byområdernes<br />
forskellighed være den<br />
største kvalitet. Hvert lokalområde<br />
har sit kendetegn; købstaden,<br />
stationsbyen, boligbyen, kystbyen,<br />
havnebyen, landsbyen og<br />
sommerhusområdet.<br />
Hvert område skal udvikles med<br />
udgangspunkt i det, der er lokalområdets<br />
særlige kvalitet og styrke,<br />
og hvor det lokale forenings-,<br />
kultur- og idrætsliv giver lokalområderne<br />
identitet.<br />
10 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
I egnede og planlagte områder,<br />
hvor den nødvendige offentlige<br />
og private service er <strong>til</strong>gængelig,<br />
vil nye boligområder opstå, for at<br />
give plads <strong>til</strong> en voksende befolkning.<br />
Vi vil sikre kvalitet og variation<br />
i den offentlige service, og<br />
der lægges vægt på, at borgerne<br />
bliver involveret aktivt. <strong>Kommune</strong>n<br />
vil være særligt attraktiv for<br />
pendlere, idet den trafikale <strong>til</strong>gængelighed<br />
skal være en rød<br />
tråd i udviklingen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være kendt<br />
som et oplevelsesrigt naturområde<br />
med store rekreative muligheder<br />
for både den lokale befolkning<br />
og turister.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> arbejdes <strong>til</strong><br />
stadighed for at fremme samspillet<br />
mellem naturen og befolkningens<br />
behov, ønsker og eget ansvar<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Ved at gøre naturen <strong>til</strong>gængelig<br />
fremmes viden og forståelse for<br />
de værdier som skal beskyttes og<br />
bevares.<br />
<strong>Stevns</strong> skal være kendt for et aktivt<br />
kulturmiljø – hvor lokalt og<br />
kommunalt engagement, initiativ<br />
og ansvar er de bærende elementer.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være<br />
kendt for at rumme et varieret<br />
erhvervsliv, hvor turisme, de eksisterende<br />
virksomheder og aktiv<br />
støtte <strong>til</strong> nye initiativer, er fundamentet.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal turismen<br />
på et bæredygtigt grundlag markedsføres<br />
og baseres på egnens<br />
attraktive kultur- og naturværdier.<br />
Også kommunens forhold <strong>til</strong><br />
omverdenen er af stor betydning.<br />
Vi vil <strong>til</strong> stadighed være opmærksomme<br />
på nye udviklingstendenser<br />
og sætte fokus på mulighederne<br />
for at deltage i nye initiativer.<br />
Dette er et sammendrag af visionen<br />
– se den i sin fulde ordlyd på<br />
www.stevns.dk LINK
1.2 Planstrategien<br />
1.2 Planstrategien<br />
Efter en række temadrøftelser<br />
i det daværende Sammenlægningsudvalg<br />
(SLU) i løbet af 2006<br />
blev det på baggrund af den udarbejdede<br />
vision for den kommende<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> besluttet,<br />
at strategien for kommuneplanlægningen<br />
skulle baseres på<br />
en model, hvor et antal konkrete<br />
temaer (uddraget fra visionen)<br />
blev fremlagt <strong>til</strong> debat som udgangspunkt<br />
for den første dialog<br />
med offentligheden i en foroffentlighedsperiode.<br />
Temaerne Bosætning, Turisme<br />
og Aktivitet og sundhed, blev<br />
udpeget <strong>til</strong> kerneområder i kommuneplanlægningens<br />
indledende<br />
proces med udarbejdelse af en<br />
kommuneplanstrategi, og disse<br />
områder var emnerne for et foroffentlighedsmøde<br />
den 8. februar<br />
2007, som igangsatte den proces,<br />
som har ført <strong>til</strong> kommuneplanens<br />
virkeliggørelse.<br />
På mødet blev deltagerne bedt<br />
om i første omgang at nævne alle<br />
de negative forhold, som forhindrede<br />
en god udvikling på det<br />
pågældende område, inden de<br />
kunne komme med alle de positive<br />
idéer, som kunne skabe mulighederne<br />
for en virkeliggørelse<br />
af hele eller i det mindste en del<br />
af visionen for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Et andet vigtigt resultat fra mødet<br />
var, at der blev sat fokus på, at en<br />
forbedring af infrastrukturen, altså<br />
blandt andet veje, toge mv., på<br />
<strong>Stevns</strong> er en forudsætning for at<br />
kunne udvikle kerneområderne,<br />
ligesom den måde, der samarbejdes<br />
mellem kommune og borgere<br />
er det. Vi må og skal kunne komme<br />
lettere <strong>til</strong> og fra samt rundt<br />
på <strong>Stevns</strong>. Og så skal der være<br />
en god og konstruktiv dialog mellem<br />
borgere, lokalsamfund, foreninger<br />
osv.. På den baggrund<br />
blev det besluttet, at der skulle<br />
arbejdes videre med yderligere to<br />
emner: Infrastruktur og Borgerdeltagelse<br />
Kerneområderne kunne derfor<br />
opsættes i et skema som nedenstående<br />
Den endelige planstrategi blev<br />
godkendt af Kommunalbestyrelsen<br />
i december 2007. Planstrategien<br />
danner det overordnede politiske<br />
grundlag for <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
09.<br />
LINK<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 11
1.3 Forudsætninger for kommuneplanen<br />
1.3 Forudsætninger for kom-<br />
muneplanen<br />
Hvor de ”gamle” kommuneplaner<br />
primært skulle indeholde bestemmelser<br />
og retningslinjer for hovedstrukturer<br />
og rammebestemmelser<br />
for byområderne, skal<br />
den nye kommuneplan, <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
09, koble disse byområdebestemmelser<br />
sammen med<br />
regionplanernes retningslinjer for<br />
det åbne land, således at planen<br />
kommer <strong>til</strong> at omfattet hele den<br />
geografiske kommune.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er udarbejdet<br />
på grundlag af en samlet vurdering<br />
af udviklingen i kommunen.<br />
Det drejer sig f.eks. om <strong>til</strong>flytning,<br />
naturens <strong>til</strong>stand, klimaudviklingen<br />
og meget, meget andet.<br />
Samtidig er der en mængde forhold<br />
der er givet, i kraft af anden<br />
lovgivning og andre planer. Sammen<br />
med de to tidligere kommuneplaner<br />
og regionplaner udgør<br />
alle disse forhold forudsætningerne<br />
for kommuneplanen.<br />
I 2006 udgav miljøministeriet<br />
”Oversigt over statslige interesser<br />
i kommuneplanlægningen –<br />
2009”. Oversigten er et katalog<br />
over de i 2006 eksisterende overordnede<br />
interesser og krav, som<br />
de nye kommuneplaner skal være<br />
i overensstemmelse med. Desuden<br />
indeholder hæftet en be-<br />
12 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
skrivelse af de overordnede forudsætninger<br />
i form af vedtagne<br />
statslige handlingsplaner, sektorplaner<br />
m.v., som kommuneplanerne<br />
skal spille sammen med.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er overordnet<br />
set i overensstemmelse med de<br />
statslige interesser for kommuneplanlægning.<br />
En del af de lovbundne og planmæssige<br />
forudsætninger, der<br />
også er omtalt i ”Oversigt over<br />
statslige interesser i kommuneplanlægning”,<br />
vil blive beskrevet<br />
i dette afsnit. Herudover afspejler<br />
mål og retningslinjer for alle emner<br />
i kommuneplanen den hidtidige<br />
udvikling og status for emnet<br />
her og nu. En beskrivelse af disse<br />
forhold vil være at finde i hæftet<br />
Retningslinjer som en del af redegørelsen<br />
for de enkelte emner.<br />
Planloven<br />
Planloven udgør kommuneplanens<br />
helt overordnede lovgrundlag.<br />
Det er ifølge planloven, at der<br />
for hver kommune skal foreligge<br />
en kommuneplan. Planloven har<br />
desuden mere eller mindre detaljerede<br />
bestemmelser om, hvad<br />
kommuneplanen skal indeholde.<br />
Formålet med planloven er at<br />
sikre at den sammenfattende<br />
planlægning forener de samfundsmæssige<br />
interesser i area-<br />
lanvendelsen og medvirker <strong>til</strong> at<br />
værne landets natur og miljø, så<br />
samfundsudviklingen kan ske på<br />
et bæredygtigt grundlag i respekt<br />
for menneskets livsvilkår og for<br />
bevarelsen af dyre- og plantelivet.<br />
Loven <strong>til</strong>sigter særlig at:<br />
• der ud fra en planmæssig<br />
og samfundsøkonomisk<br />
helhedsvurdering sker en<br />
hensigtsmæssig udvikling i<br />
hele landet og i de enkelte<br />
regioner og kommuner,<br />
• der skabes og bevares værdifulde<br />
bebyggelser, bymiljøer<br />
og landskaber,<br />
• de åbne kyster fortsat skal<br />
udgøre en væsentlig natur-<br />
og landskabsressource,<br />
• forurening af luft, vand og<br />
jord samt støjulemper forebygges,<br />
og<br />
• at offentligheden i videst<br />
muligt omfang inddrages i<br />
planlægningsarbejdet<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en opfylder planlovens<br />
krav <strong>til</strong> kommuneplanlægning<br />
og er i overensstemmelse<br />
med lovens bestemmelser. LINK<br />
<strong>til</strong> oversigt over statens interesser<br />
i kommuneplanlægningen<br />
Landsplanredegørelse<br />
I 2006 udarbejdede staten landsplanredegørelsen:<br />
”Det nye Danmarkskort<br />
– planlægning under<br />
nye vilkår”. Landsplanredegørelsen<br />
er regeringens overordnede<br />
politiske udmelding om målene<br />
for den fremtidige fysiske og<br />
funktionelle udvikling af Dan-
mark. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en skal af-<br />
spejle de overordnede interesser,<br />
som fremføres i landsplanredegørelsen.<br />
Redegørelsen peger på følgende<br />
fem pejlemærker for den fysiske<br />
planlægning i hele landet:<br />
• Fastholdelse af adskillelsen<br />
og forskellen mellem land<br />
og by.<br />
• Udviklingen skal komme<br />
hele landet <strong>til</strong> gode.<br />
• Planlægningen skal basere<br />
sig på respekt for naturen,<br />
miljøet og landskabet.<br />
• Den fysiske planlægning<br />
og den overordnede transportstruktur<br />
skal spille tæt<br />
sammen.<br />
• Den fysiske planlægning<br />
skal være helhedsorienteret<br />
– bl.a. sikre dynamik<br />
mellem by og land og funktionaliteten<br />
i den enkelte<br />
by.<br />
Kvaliteterne i de rekreative områder,<br />
strande, skove, søer, fritidsområder<br />
og attraktive bymiljøer<br />
skal understøttes og udvikles.<br />
Kvaliteterne i landskaberne<br />
skal udvikles og understøttes, så<br />
de hænger sammen på tværs af<br />
kommunegrænserne. Den fysiske<br />
planlægning skal bidrage <strong>til</strong> en<br />
hensigtsmæssig byudvikling og<br />
sikre, at der fortsat<br />
i byområdernes nærhed findes et<br />
åbent, varieret landskab og en<br />
robust natur.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
er i god overensstemmelse<br />
med de overordnede landspolitiske<br />
mål og temaer, som kommer<br />
<strong>til</strong> udtryk i landsplanredegørelsen.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en fastholder<br />
den hid<strong>til</strong> restriktive praksis for<br />
byggeri i landzonen og udvikler<br />
hovedbyerne Hårlev og Store<br />
Heddinge, der begge ligger hensigtsmæssigt<br />
placeret i forhold<br />
<strong>til</strong> infrastruktur samt beskyttede<br />
områder.<br />
Naturen, landskaberne og miljøet<br />
i kommunen har stor betydning,<br />
også ud over kommunens grænser,<br />
som rekreative områder,<br />
vandindvindingsområder, m.v.<br />
Derfor fastholder kommuneplanen<br />
fokus på, at naturen både<br />
skal beskyttes og kunne benyttes,<br />
og har desuden igangsat arbejdet<br />
omkring flere helhedsplaner<br />
for sammenhængende områder i<br />
kommunen, samt en overordnet<br />
landskabsanalyse for hele kommunen.<br />
Disse planer og analyser<br />
skal være med <strong>til</strong> at kvalificere<br />
det fremtidige arbejde med en<br />
helhedsorienteret arealanvendelsen<br />
i kommunen.<br />
LINK <strong>til</strong> Landsplanredegørelsen.<br />
Fingerplan 2007<br />
Fingerplan 2007 er et landsplandirektiv<br />
for hovedstadsområdets<br />
planlægning. Fingerplan 2007<br />
fastlægger de overordnede principper<br />
for byudvikling, byomdannelse,<br />
trafikal infrastruktur og<br />
betjening, grønne kiler, m.v. i hovedstadsområdet.<br />
I Fingerplan 2007 er hovedstadsområdet<br />
opdelt i de 4 delområder<br />
Det indre storbyområde ”håndfladen”,<br />
Det ydre storbyområde<br />
”byfingrene”, De grønne kiler og<br />
Det øvrige hovedstadsområde.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er beliggende i<br />
det øvrige hovedstadsområde.<br />
Som del af det øvrige hovedstadsområde<br />
omfattet af Fingerplan<br />
2007, gælder det for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, at der ikke kan ske<br />
regional udvikling. Der kan dog<br />
<strong>til</strong>lades en vis lokal udvikling ved<br />
kommunecentre og ved afrunding<br />
af andre byer. Med lokal udvikling<br />
forstås udvikling med erhverv<br />
og byfunktioner, som maksimalt<br />
betjener et opland, der omfatter<br />
kommunen og nabokommuner.<br />
Tilsvarende skal boligudbygning<br />
begrundes i lokale behov.<br />
<strong>Kommune</strong>centrene skal udpeges<br />
som en del af kommunens bymønster,<br />
og der skal fastlægges<br />
en rækkefølge for byudviklingen,<br />
så det sikres at der skabes sammenhæng<br />
med de eksisterende<br />
byområder, og at byudviklingen<br />
bidrager <strong>til</strong> at fastholde en skarp<br />
grænse mellem by og land.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 13
<strong>Stevns</strong> i hovedstaden, kort fra Fingerplan 2007<br />
14 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Det gælder desuden bl.a., at ek-<br />
sisterende sommerhusområder<br />
skal fastholdes som rekreative<br />
områder <strong>til</strong> ferieformål, at bymæssige<br />
fritidsanlæg skal placeres<br />
i byzone, og at der ikke må<br />
udlægges jordbrugsparceller.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er i overensstemmelse<br />
med Fingerplan 2007.<br />
LINK <strong>til</strong> Fingerplanen.<br />
Landsplandirektiv om detailhandel<br />
Den 15. november 2008 trådte<br />
”Landsplandirektiv om beliggenheden<br />
af bymidter, bydelscentre<br />
og aflastningsområder mv. <strong>til</strong> detailhandel<br />
i hovedstadsområdet”<br />
i kraft. Direktivet skal ses i sammenhæng<br />
med Fingerplan 2007.<br />
Landsplandirektivet udgør det<br />
overordnede grundlag for kommunernes<br />
planlægning for detailhandel<br />
i hovedstadsområdet.<br />
Udgangspunktet for landsplandirektivets<br />
udpegning af bymidter,<br />
bydelscentre og aflastningsområder<br />
er et ønske om i videst muligt<br />
omfang at omsætte de generelle<br />
bestemmelser for planlægning <strong>til</strong><br />
butiksformål, der gælder i resten<br />
af landet, <strong>til</strong> de særlige forhold,<br />
der gør sig gældende i det sammenhængende<br />
byområde i hovedstadsområdet.
Som del af det øvrige hoved-<br />
stadsområde er <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
således ikke omfattet af direktivets<br />
hovedformål, og det gælder<br />
da også at: ”I det øvrige hovedstadsområde<br />
fastlægges beliggenheden<br />
af bymidter i kommuneplanlægningen<br />
efter reglerne i<br />
planlovens §5 m, stk. 3.”.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>ens detailhandelsstruktur<br />
er i overensstemmelse<br />
med landsplandirektivets bestemmelser<br />
om detailhandel.<br />
LINK <strong>til</strong> landsplandirektivet.<br />
Den Regionale Udviklingsplan<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en skal ledsages af<br />
en redegørelse for hvordan kommuneplanen<br />
forholder sig <strong>til</strong> den<br />
regionale udviklingsplan.<br />
Region Sjælland har valgt at<br />
kalde sin udviklingsplan for en<br />
udviklingsstrategi. På den måde<br />
understreger regionen, at mange<br />
ting endnu er åbne og ikke planlagt<br />
i detaljen.<br />
I Den Regionale Udviklingsstrategi<br />
er der lagt mest vægt på hovedtemaerne:<br />
Den Tilgængelige Region, Den<br />
Lærende Region, Den Innovative<br />
Region, Den Sunde Region og<br />
Den Bæredygtige Region. Der pe-<br />
ges på en række visioner og målsætninger.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> må ikke<br />
stride mod beskrivelsen af den<br />
ønskelige fremtidige udvikling i<br />
den regionale udviklingsplan, jf.<br />
planlovens § 11 stk. 4, men kommunen<br />
har ikke pligt <strong>til</strong> at virke<br />
for planens gennemførelse.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 indeholder<br />
ikke elementer, der strider<br />
mod Den Regionale Udviklingsstrategi<br />
for Region Sjælland.<br />
LINK <strong>til</strong> RUS.<br />
Regionplan 2005<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er sammenlagt<br />
på tværs af grænserne mellem<br />
det tidligere Roskilde Amt,<br />
en del af hovedstadsregionen,<br />
og det tidligere Storstrøms Amt.<br />
Ind<strong>til</strong> den endelige vedtagelse af<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009 gjaldt<br />
der således forskellige retningslinjer<br />
for eksempelvis placering<br />
af fritidsanlæg, alt efter om man<br />
befandt sig i den tidligere Vallø<br />
<strong>Kommune</strong>, hvor retningslinjerne<br />
skulle findes i HUR’s Regionplan<br />
2005, eller i den tidligere <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, hvor det var i Storstrøms<br />
Amts Regionplan 2005,<br />
man skulle lede.<br />
Der har i de to amter været forskel<br />
på eksempelvis udformningen af<br />
retningslinjer, udpegningsgrundlag,<br />
struktureringen af emnerne<br />
og visualisering af forskellige lokaliseringer.<br />
En harmonisering<br />
af administrationsgrundlaget har<br />
således i høj grad været formålet<br />
med udarbejdelsen af forslag<br />
<strong>til</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009 og vil fortsat<br />
være det i det administrative<br />
arbejde i den kommende planperiode.<br />
Arealreservationer<br />
Arealreservationer i regionplanerne<br />
er overført uændrede <strong>til</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
09 for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Der er således opretholdt<br />
reservation af et areal syd for<br />
Strøby Egede <strong>til</strong> vejanlæg over<br />
Tryggevælde Ådal. Se i øvrigt afsnit<br />
”2.2 Infrastruktur” samt<br />
afsnit ”12.1 Det overordnede<br />
vejnet”.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en opretholder alle<br />
Natura 2000-områder, se afsnit<br />
”16.2 Natura 2000 områder”.<br />
<strong>Kommune</strong>n forholder sig gennem<br />
kommuneplan<strong>til</strong>læg <strong>til</strong> ændringer<br />
i statens Natura 2000-planer og<br />
vandplaner, når de er offentliggjort,<br />
og handlingsplaner er udarbejdet/under<br />
udarbejdelse.<br />
Nabokommunerne<br />
<strong>Kommune</strong>rne forventes at bidra-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 15
ge <strong>til</strong> oprettelsen af og deltagel-<br />
sen i forpligtende samarbejder<br />
med de myndigheder herunder<br />
nabokommuner, der har fælles<br />
interesser omkring det åbne land,<br />
byudvikling, centerstruktur, overordnet<br />
trafik, m.v.. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
deler kommunegrænse<br />
med Faxe og Køge kommuner.<br />
<strong>Kommune</strong>rne har i forbindelse<br />
med udarbejdelsen af forslag <strong>til</strong><br />
kommuneplanerne koordineret<br />
udpegningen af beskyttede områder,<br />
eventuel placering af nye<br />
vindmøller, rekreative stier samt<br />
øvrige emner der går på tværs af<br />
kommunegrænserne.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> deltager desuden<br />
i forskellige mellemkommunale<br />
fora, både på administrativt<br />
og politisk plan, hvor der udveksles<br />
erfaringer og foregår dialog.<br />
Her kan nævnes København Syd<br />
samarbejdet og Sjællandsprojektet.<br />
<strong>Kommune</strong>samarbejdet København<br />
Syd er et erhvervssamarbejde<br />
mellem Greve, Solrød,<br />
Køge og <strong>Stevns</strong> kommuner. Formålet<br />
med samarbejdet er blandt<br />
andet at styrke erhvervspolitiske<br />
initiativer og service inden for erhverv<br />
og turisme i området. <strong>Kommune</strong>samarbejdet<br />
er et udtryk for<br />
erkendelsen af sammenhængene<br />
mellem de fire kommuner på om-<br />
16 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
råderne for arbejde, turisme, bosætning<br />
og kultur.<br />
Sjællandsprojektet er et dialogprojekt,<br />
hvis kommissorium blev<br />
<strong>til</strong> i august 2008 i enighed mellem<br />
Miljøministeren, de 17 borgmestre<br />
i Region Sjælland og regionrådsformanden.<br />
Målet med<br />
Sjællandsprojektet er at fremme<br />
en bæredygtig region med høj<br />
<strong>til</strong>gængelighed, gode vækstbetingelser<br />
og levende byer. Dette skal<br />
gøres gennem et samarbejde om<br />
den fysiske planlægning og den<br />
trafikale infrastruktur. Konkret vil<br />
projektet på baggrund af 2 scenarier<br />
for udviklingen af Region<br />
Sjælland ops<strong>til</strong>le et strukturbillede<br />
af regionen i år 2030.<br />
De ”gamle” kommuneplaner<br />
Begge de tidligere kommuner,<br />
Vallø og <strong>Stevns</strong>, der i dag udgør<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, havde før<br />
sammenlægningen vedtaget relativt<br />
nye, men opbygningsmæssigt<br />
ret forskellige, kommuneplaner<br />
- Vallø den 16. juni 2005 og<br />
<strong>Stevns</strong> den 15. december 2005.<br />
Begge planer blev dog udarbejdet<br />
med blikket rettet mod den<br />
kommende nye kommunestruktur,<br />
for dermed at lette sammenlægningsprocessen.<br />
De tidligere<br />
kommunalbestyrelser satte således<br />
med de sidste kommuneplaner<br />
inden kommunalreformen,<br />
hver især fokus på de værdier og<br />
udviklingstendenser de ønskede<br />
at viderebringe <strong>til</strong> den nye <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2016 for Vallø<br />
<strong>Kommune</strong> er bygget op omkring<br />
visionen for kommunen, en beskrivelse<br />
af de på daværende tidspunkt<br />
gældende politikker, samt<br />
de 4 fokusområder Byudvikling,<br />
Boliger og trafik, Det åbne land<br />
og landsbyerne, Miljø og sundhed<br />
for alle samt De unge. For hvert<br />
fokusområde er der ops<strong>til</strong>let politikker,<br />
hovedmål, delmål og<br />
handlingsplaner.<br />
Visionerne for Vallø <strong>Kommune</strong> var,<br />
at kommunen skulle være en attraktiv<br />
grøn bosætningskommune<br />
med en kontrolleret vækst og<br />
byudvikling, og en god placering<br />
i forhold <strong>til</strong> hovedstaden og Øresundsregionen.<br />
<strong>Kommune</strong>n skulle<br />
have et godt handelsliv med attraktive<br />
by- og handelsmiljøer,<br />
samt et aktivt og rigt foreningsliv.<br />
<strong>Kommune</strong>n skulle desuden være<br />
et godt sted at arbejde med mange<br />
mindre og mellemstore virksomheder<br />
og være et sundt og<br />
trygt sted at vokse op, stifte familie<br />
og blive gammel. Udviklingen<br />
skulle være bæredygtig, i samarbejde<br />
med borgere, erhvervsliv<br />
og foreninger, i en kommune,<br />
hvor alle ville tage deres ansvar.
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en for den tidligere<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, PLAN 21 06, er<br />
bygget op om et system med en<br />
basis- og udviklingsplan. PLAN 21<br />
06 gav således både et retvisende<br />
billede af kommunen og målrettede<br />
planen mod den nye struktur.<br />
Udviklingsplanen var den<br />
samlende og dynamisk platform<br />
for kommunens udviklings<strong>til</strong>tag,<br />
hvor hvert politikområde blev<br />
opbygget med strukturen: Politik,<br />
Indsatsområder og Projekter/<br />
Handlingsplaner. Lokal Agenda 21<br />
strategien er et selvstændigt element<br />
i planen.<br />
Der blev søgt en sammenhæng<br />
mellem de overordnede politikker<br />
og mål og samtlige institutioner<br />
i kommunen, gennem arbejdet<br />
med virksomhedsplaner, der tog<br />
udgangspunkt i netop kommuneplanen<br />
og en løbende opdatering<br />
på baggrund af politiske/administrative<br />
initiativer (årshjulet). Det<br />
var således målet med kommuneplanen,<br />
at den skulle fungere<br />
som en overordnet virksomhedsplan<br />
for kommunen.<br />
Det overordnede politiske mål for<br />
den tidligere <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
var, ligesom for Vallø <strong>Kommune</strong>,<br />
at fremme bosætningen og at<br />
være klar <strong>til</strong> at tackle Øresundsregionens<br />
udfordringer og muligheder.<br />
Mål for ”Borgerinddragelse<br />
og lokalt demokrati” skulle fastlægges<br />
i planen.<br />
De tidligere kommuner Vallø og<br />
<strong>Stevns</strong>, har haft nogenlunde de<br />
samme overordnede udfordringer<br />
og målsætninger, og på trods<br />
af, at de var beliggende i hver sit<br />
amt, er planstrategien for den nye<br />
sammenlagte <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>,<br />
en naturlig opfølgning på begge<br />
de tidligere kommuneplaner.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 17
1.4 Eksisterende politikker<br />
1.4 Eksisterende politikker<br />
Nedenstående er et øjebliksbillede<br />
af eksisterende formulerede<br />
politikker, der er at finde på www.<br />
stevns.dk, <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
hjemmeside LINK. Her bliver listen<br />
løbende opdateret, efterhånden<br />
som nye politikker bliver formuleret<br />
og godkendte.<br />
Der kan herudover på hjemmesiden<br />
blandt andet ses Grundlag for<br />
ledelse, og Principper for økonomistyring.<br />
Alkoholpolitik<br />
Kostpolitik, daginstitutioner<br />
18 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Demenspolitik<br />
Reklame- og<br />
sponsorpolitik<br />
Frivillighedspolitik<br />
Sammenhængende<br />
børnepolitik<br />
Handicappolitik<br />
Servicestrategi<br />
IT-sikkerhedspolitik<br />
Sundhedspolitik
1.5 Planproces og årshjul<br />
1.5 Planproces og årshjul<br />
De overordnede mål mv. gengivet<br />
i kommuneplanens hovedstruktur<br />
gælder som udgangspunkt i 12 år.<br />
Det skal dog vurderes hvert fjerde<br />
år, om kommuneplanen skal<br />
revideres. Det gøres i forbindelse<br />
med udarbejdelsen af en strategi<br />
for kommuneplanarbejdet. <strong>Kommune</strong>n<br />
kan vælge en fuldstændig<br />
revision, revision af enkelte<br />
temaer eller en genvedtagelse af<br />
den gældende kommuneplan.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker, at der<br />
er en sammenhæng mellem de<br />
overordnede mål, der kommer <strong>til</strong><br />
udtryk i kommuneplanen, og de<br />
helt konkrete projekter og <strong>til</strong>tag<br />
der, debatteres i forbindelse med<br />
budgetforhandlinger.<br />
Derfor er processen vedrørende<br />
udvælgelse af projekter fra Projektkataloget<br />
<strong>til</strong>passet budgetprocessen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 19
1.<br />
Årshjul<br />
1.<br />
1.<br />
20 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
1.<br />
1.<br />
Budgetforhandlingsfasen Budget, evaluering og målopfyldningsfasen<br />
Juli Augusr September Oktober November December<br />
1.<br />
1.<br />
Januar Februar Marts April Maj Juni<br />
Udvælgelse af projekter <strong>til</strong> forhandling eventuel bearbejdning af projektbeskrivelser De endelige pr<br />
ojekter <strong>til</strong> udførsel i næste budgetår udvælges forberedelse af udvalgte projekter<br />
1.<br />
Strategifasen Budgetforberedelsesfasen<br />
1.<br />
1.<br />
1.<br />
1.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 21
2 Den ”grå” struktur<br />
2 Den ”grå” struktur<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s ”grå struktur”<br />
består af kommunens bymønster<br />
og overordnede infrastruktur.<br />
Man kan beskrive den grå struktur<br />
som værende fællesmængden<br />
af større byområder og vejanlæg,<br />
der <strong>til</strong>sammen udgør et sammenhængende<br />
net af anlæg, huse,<br />
belægning mv. der af mennesker<br />
gennem tiden er <strong>til</strong>føjet som ekstra<br />
lag <strong>til</strong> det stevnske landskab.<br />
Fastlæggelsen af kommunens bymønster<br />
er måske det allervigtigste<br />
element i en kommuneplans<br />
hovedstruktur. Fordelingen af<br />
kommunens arealudlæg <strong>til</strong> byudvikling,<br />
nybyggeri, nyanlæg<br />
og servicefunktioner samt rekreative<br />
og kulturelle funktioner<br />
på kommunecentre, øvrige byer,<br />
landsbyer og sommerhusområder<br />
giver et godt indtryk af, hvor<br />
Kommunalbestyrelsen ønsker en<br />
fremtidig udvikling, respektive<br />
hvor i kommunen, der er arealer,<br />
der ønskes friholdt for nyanlæg<br />
m.v.<br />
I forbindelse med kommunalreformen<br />
er <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> blevet<br />
en del af hovedstadsområdet<br />
for så vidt angår planlægning,<br />
byudvikling mv., og dermed af<br />
Fingerplan 2007 (se i øvrigt afsnit<br />
”1.3 Forudsætninger for<br />
kommuneplanen”). Beliggende<br />
22 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
i det, der i Fingerplan 2007 betegnes<br />
”Det øvrige hovedstadsområde”,<br />
gælder der for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> bl.a., at byudvikling<br />
skal være af lokal karakter og<br />
skal ske i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> kommunecentre<br />
eller som afrunding af<br />
andre bysamfund.
2.1 Bymønster<br />
2.1 Bymønster<br />
Da det i de kommende planperioder<br />
vil være begrænset, hvor<br />
store arealer, der kan udlægges<br />
<strong>til</strong> byudvikling, er det af stor betydning,<br />
at bymønstret nøje overvejes,<br />
d.v.s. hvor i kommunen<br />
udviklingen ønskes, og hvordan<br />
rækkefølgen skal være. Se i øvrigt<br />
afsnit ”10.1 Byudvikling og<br />
arealudlæg”.<br />
Det overordnede mål for udpe-<br />
<strong>Kommune</strong>centre<br />
Byudviklingsbyer<br />
Øvrige byer<br />
Afgrænsede landsbyer<br />
Motorveje<br />
Hovedveje<br />
Øvrige landeveje<br />
Jernbane (Østbanen)<br />
Stop<br />
gelsen af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s bymønster<br />
er en helhedsorienteret<br />
udvikling og vækst i kommunens<br />
byer, primært i de to hovedbyer,<br />
kommunecentrene Hårlev og<br />
Store Heddinge, hvor der kan opnås<br />
en god sammenhæng mellem<br />
nye borgere/virksomheder og infrastruktur,<br />
et aktivt kulturliv og<br />
diverse service funktioner samt<br />
en god balance mellem benyttelse<br />
og beskyttelse af de bynære<br />
landskaber. Det fastlagte bymøn-<br />
ster ses på kort 2.1a Den ”grå”<br />
Hovedstruktur.<br />
Store Heddinge og Hårlev er udpeget<br />
som kommunens to kommunecentre,<br />
hvor en kommende<br />
byudvikling primært kan foregå,<br />
medens Rødvig og Strøby Egede<br />
udpeges som øvrige byudviklingsbyer,<br />
og Klippinge, Strøby,<br />
Hellested og Valløby udpeges som<br />
øvrige byer.<br />
Kort 2.1a Den ”grå” hovedstruktur.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 23
Bymønstret er udpeget på bag-<br />
grund af de bymønstre, der<br />
fandtes i de ”gamle” kommuner,<br />
<strong>Stevns</strong> og Vallø. Samtlige byer i<br />
bymønstret ligger i dag helt eller<br />
delvist i byzone, som de eneste<br />
byer i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Hårlev og Store Heddinge var tidligere<br />
hovedbyer i hver sin kommune<br />
og er derfor hjemsteder for<br />
kommunens to rådhuse, et bredt<br />
udbud af offentlig og privat ser-<br />
<strong>Kommune</strong>centre<br />
Byudviklingsbyer<br />
Øvrige byer<br />
Beskyttede natur- og geo-<br />
logiske interesseområder<br />
24 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
vice samt et varieret boligudbud.<br />
Strukturerne i de to byer er meget<br />
forskellige. Hvor Hårlev er en<br />
tidligere landsby, der har udviklet<br />
sig – først <strong>til</strong> stationsby - og<br />
i dag hovedsageligt fremstår som<br />
boligby, er Store Heddinge en<br />
købstad med et torv og en tydelig<br />
bymidte. Begge byer er i dag forsynet<br />
med togtrafik via lokalbanen<br />
Østbanen og ligger desuden<br />
hensigtsmæssigt nær gennemfartsvej.<br />
Efter sin størrelse har Hårlev et<br />
meget udstrakt areal <strong>til</strong> centerformål.<br />
Byens butikker og servicefunktioner<br />
ligger da også meget<br />
spredt i byområdet, men dog<br />
med en vis koncentration i området<br />
omkring stationen.<br />
Krydsningen mellem banen og<br />
Hovedgaden betragtes som tyngdepunktet<br />
i Hårlev. Hver dag står<br />
ca. 600 mennesker på og af toget,<br />
og med nærheden <strong>til</strong> kro,<br />
rådhus og diverse butikker sat-<br />
Kort 2.1b Bymønster og beskyttede områder.
ses der på at udvikle nye og koncentrere<br />
eksisterende funktioner<br />
i netop dette område. Med en<br />
planlagt styrkelse af den kollektive<br />
trafik i form af flere afgange<br />
har stationen og dens nærmeste<br />
omgivelser de rette forudsætninger<br />
for at være det sted i byen,<br />
hvor aktiviteter koncentreres, og<br />
hvor der gøres en særlig indsat<br />
for bymiljøets kvalitet.<br />
Det er kommuneplanens målsætning,<br />
at Store Heddinge skal fungere<br />
som overordnet center for<br />
offentlig og privat service, andre<br />
erhverv og kulturelle aktiviteter i<br />
kommunen. Med tiden er det her,<br />
man skal finde <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
rådhus.<br />
For bymidten i Store Heddinge er<br />
hovedmålene dels at skabe gode<br />
rammer for bycentrets vækst<br />
og fornyelse, samt at forbedre<br />
trafik- og parkeringsforholdene<br />
men ikke mindst at bevare og<br />
udvikle et attraktivt bymiljø. Ved<br />
den gennemførte registrering af<br />
bevaringsværdige ejendomme i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas 2002 er<br />
der <strong>til</strong>vejebragt grundlag for en<br />
byfornyelsesplanlægning i Store<br />
Heddinge.<br />
Begge kommunecentre er beliggende<br />
inde i landet, med en vis<br />
afstand <strong>til</strong> større beskyttede om-<br />
råder. Det betyder, at begge byer<br />
i en vis grad kan udvikles, uden at<br />
man skal gå på kompromis med<br />
overordnede beskyttelsesinteresser.<br />
Syd og øst for Hårlev løber Tryggevælde-<br />
og <strong>Stevns</strong> Å dog, hvilket<br />
betyder, at den fremtidige udvikling<br />
i Hårlev i hovedtræk skal<br />
foregå mod nord og vest.<br />
De to øvrige byudviklingsbyer<br />
Rødvig og Strøby Egede er begge<br />
beliggende ved kysten, som er et<br />
af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s største aktiver.<br />
Strøby Egede er i høj grad præget<br />
af den stærkt trafikerede<br />
<strong>Stevns</strong>vej. Omdrejningspunktet<br />
for udviklingen af Strøby Egede<br />
er en omlægning af store dele af<br />
den gennemkørende trafik ad en<br />
omfartsvej syd og vest om byen<br />
samt en koncentration og udvikling<br />
af byens centerområde. Nærheden<br />
<strong>til</strong> vandet og Tryggevælde<br />
Ådal sætter naturlige begrænsninger<br />
for byens udvikling, men<br />
skal samtidig, i højere grad end i<br />
dag, understreges som områdets<br />
værdifulde attraktioner.<br />
Rødvig er oprindeligt en fiske- og<br />
ladeplads, der senere er <strong>til</strong>ført<br />
både havn og station, hvor den<br />
herefter er udviklet fra. I dag er<br />
Rødvig, trods fiskeriets <strong>til</strong>bagegang,<br />
en af Sjællands største fiskerihavne.<br />
Men havnebyen har<br />
mistet en del af sit oprindelige<br />
præg, bl. a. er pakhusene væk.<br />
Til gengæld er der en del turisme,<br />
hvilket præger den kystnære del<br />
af byen. Det er nær havnen, man<br />
fornemmer den ældste bebyggelse<br />
med stationen, kroen og ‘Harmonien’.<br />
Bygningerne ligger tæt<br />
ved vejen og udgør et sammenhængende<br />
miljø.<br />
Rødvigs udvikling skal styrkes<br />
ved en vis varieret bolig<strong>til</strong>vækst<br />
og ved at sikre betingelserne for<br />
erhvervene, specielt fiskerierhvervet.<br />
Samtidig bør der gives<br />
mulighed for en moderat udvikling<br />
som ferie- og fritidsområde.<br />
Der er blandt andet åbnet mulighed<br />
for en udvidelse af lystbådehavnen<br />
mod øst.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 25
2.2 Infrastruktur<br />
2.2 Infrastruktur<br />
Lokalbanen Østbanen forbinder<br />
via Hårlev en række byområder<br />
i kommunens centrale del med<br />
Køge i nord og Store Heddinge/<br />
Rødvig og Fakse mod syd. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> er således relativt velforsynet<br />
med kollektiv trafik, der<br />
har en høj prioritet for kommunen,<br />
ikke mindst som led i opfyldelsen<br />
af ønsket om, at forbruget<br />
<strong>Kommune</strong>centre<br />
Byudviklingsbyer<br />
Øvrige byer<br />
Gennemfartsveje<br />
Øvrigt overordnet vejnet<br />
Rekreative- og trafikstier<br />
Planlagte stier<br />
Jernbane (Østbanen)<br />
Stop<br />
26 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
af de fossile brændsler i kommunen<br />
mindskes. (se afsnit ”4.2<br />
Klimastrategi”)<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> deltager i det<br />
regionale dialogprojekt Sjællandsprojektet.<br />
Målet med Sjællandsprojektet<br />
er at fremme en<br />
bæredygtig region med høj <strong>til</strong>gængelighed,<br />
gode vækstbetingelser<br />
og levende byer. Dette skal<br />
gøres gennem et samarbejde om<br />
den fysiske planlægning og den<br />
trafikale infrastruktur.<br />
Lokalt samarbejder <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
med Regionstog A/S, blandt<br />
andet i form af dialog omkring<br />
fremtidens stationer i kommunen<br />
og deres roller. Desuden søger<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> og Regionstog<br />
A/S i fællesskab regeringens tra-<br />
Kort 2.2a Bymønster og infrastruktur
fikpuljemidler <strong>til</strong> en opgradering<br />
af et antal trinbrætter/stationer i<br />
kommunen. Således er det et ønske<br />
at kunne <strong>til</strong>byde attraktive og<br />
trygge standsningssteder og en<br />
god forbindelse mellem tog- og<br />
bustrafik samt cykel- og biltrafik.<br />
<strong>Kommune</strong>n har som mål at styrke<br />
den kollektive trafik og gøre stationerne<br />
i kommunen <strong>til</strong> et vigtigt<br />
udgangspunkt for udviklingen<br />
af de enkelte bysamfund. Især i<br />
Hårlev udgør stationsområdet et<br />
uudviklet potentiale i kraft af den<br />
relativt lave udnyttelsesgrad set i<br />
Kort 2.2b Bymønster og mindre veje og stier i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> i 1960.<br />
sammenhæng med, at byen generelt<br />
mangler en centrumdannelse,<br />
der naturligt kunne udgå<br />
fra stationen.<br />
Der findes ingen statsveje i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, således er alle større<br />
veje i kommunen kommuneveje.<br />
Vejnettet skal i den kommende<br />
planperiode formelt opdeles i følgende<br />
tre vejklasser: gennemfartsvej<br />
i åbent land, fordelingsvej<br />
i åbent land og trafikvej i by.<br />
Inddeling i vejklasser fastlægger<br />
de enkelte vejes trafikale funktion<br />
og er et redskab for kommunens<br />
strategier og prioritering af virkemidler<br />
på vejområdet.<br />
Gennemfartsvejene i kommunen<br />
leder trafikken fra henholdsvis<br />
Hårlev og Rødvig via Store Heddinge<br />
mod nord <strong>til</strong> Køge og København<br />
og betjener dermed det<br />
store antal pendlere i kommunen.<br />
<strong>Kommune</strong>centrene, øvrige byudviklingsbyer<br />
og byzonebyerne er<br />
alle beliggende i meget tæt forbindelse<br />
med gennemfartsvejene.<br />
Så godt som al vejtrafik øst for<br />
Tryggevælde Ådal ledes mod nord<br />
Kort 2.2c Bymønster og mindre veje og stier i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> 2004.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 27
gennem Strøby Egede. Byen er<br />
derfor i høj grad præget af gennemfartsvejen,<br />
der i et vist omfang<br />
deler byområdet i to dele og<br />
derved besværliggør adgangen <strong>til</strong><br />
den attraktive kyststrækning for<br />
en del af borgerne.<br />
Der er i kommuneplanen reserveret<br />
et areal syd og vest for Strøby<br />
Egede <strong>til</strong> anlæg af en omfartsvej<br />
over Tryggevælde Ådal.<br />
Fordelingsvejene i det åbne land<br />
udgør bindeleddet mellem gennemfartsvejene<br />
og de lokale veje.<br />
De gør det muligt at komme rundt<br />
i kommunen <strong>til</strong> landsbyer og attraktioner.<br />
Vejene snor sig idyllisk gennem<br />
det stevnske landskab og er typisk<br />
3-6 meter brede, med smalle<br />
eller ingen rabatter. Fordelingsvejene<br />
er således i høj grad et billede<br />
på det stevnske vejnet, som<br />
det har set ud de sidste 50-100<br />
år.<br />
I modsætning her<strong>til</strong> er det siden<br />
1960’erne gået <strong>til</strong>bage for kommunens<br />
helt små veje og stier.<br />
Især er der i kraft af landbrugets<br />
generelle strukturændringer nedlagt<br />
mange markveje. Det har<br />
stor betydning for <strong>til</strong>gængeligheden<br />
<strong>til</strong> det åbne land og <strong>til</strong> de<br />
naturområder, der ifølge naturbeskyttelsesloven<br />
er offentligt <strong>til</strong>-<br />
28 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
gængelige. Befolkningen er således<br />
ofte henvist <strong>til</strong> at benytte fordelingsvejene<br />
<strong>til</strong> rekreativt brug.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har netop i<br />
sommeren 2009 taget hul på det<br />
såkaldte stiprojekt, der har som<br />
mål at øge befolkningens færdselsmuligheder,<br />
især i det åbne land.<br />
Der er nedsat en arbejdsgruppe,<br />
og første initiativ er kortlægning<br />
af eksisterende stier og ruter. Det<br />
drejer sig både om mindre veje<br />
og stier i både byerne og i det<br />
åbne land. Med baggrund i eksisterende<br />
stier, er det målet at udpege<br />
dels attraktive ruter, der kan<br />
formidles <strong>til</strong> borgerne, og dels nye<br />
strækninger der bør prioriteres i<br />
forhold <strong>til</strong> eventuelle nyanlæg. Se<br />
i øvrigt afsnit ”12.3 Rekreative<br />
stier”.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 29
3 Den ”grønne” struktur<br />
3 Den ”grønne” struktur<br />
Landskabet er en af vore vigtigste<br />
ressourcer, både når det gælder<br />
landbrug, men også som levested<br />
for dyr og planter, vidnesbyrd om<br />
vores samfund og historie, mulighed<br />
for aktivitet og rekreation<br />
og ikke mindst som attraktion for<br />
besøgende og lokale borgere.<br />
En undersøgelse fra 2008 foretaget<br />
på vegne af By- og Landskabsstyrelsen<br />
viser, at de yderområder,<br />
der de sidste 10 år har<br />
oplevet en økonomisk vækst, ofte<br />
har været gode <strong>til</strong> – f.eks. i samarbejde<br />
med det lokale foreningsog<br />
erhvervsliv - at sætte lokale<br />
ressourcer som f.eks. natur- og<br />
kulturmiljøer i spil og derved omsætte<br />
dem <strong>til</strong> produkter og oplevelser.<br />
Hvor den grå struktur kan beskrives<br />
som et sammenhængende<br />
net, der af mennesker er <strong>til</strong>føjet<br />
landskabet, er den grønne struktur<br />
i højere grad selve landskabet<br />
som et samspil mellem naturlige<br />
processer og menneskelig aktivitet.<br />
Det er dyrkningsflader, skove,<br />
ådale og kysten. Det er et oprindeligt<br />
grundlag formet af geologiske<br />
processer, der har virket gennem<br />
de sidste mange tusinde år,<br />
gennem istider, mellemistider og i<br />
tiden efter istiderne, og herefter i<br />
30 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
højere eller mindre grad formet af<br />
mennesket.<br />
Landskabet er grundlag for mange,<br />
ofte modsatrettede interesser,<br />
hvilke gør det åbne land <strong>til</strong> en<br />
vigtig ”planlægningszone”. Den<br />
grønne struktur er derfor også en<br />
beskrivelse af de større sammenhængende<br />
interesseområder.<br />
Udpegningerne af beskyttede områder<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er for en<br />
stor dels vedkommende overført<br />
fra de tidligere regionplaner. Med<br />
nye opgaver, ansvarsområder og<br />
en ny kommune sammenlagt på<br />
tværs af tidligere amtsgrænser,<br />
er det ved at være tid <strong>til</strong> at få opdateret<br />
datagrundlaget.<br />
I løbet af den kommende planperiode<br />
vil <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> derfor<br />
gennemføre en kortlægning og<br />
analyse af det stevnske landskab,<br />
med udgangspunkt i landskabskaraktermetoden.<br />
Udviklingen af<br />
Landskabskaraktermetoden er<br />
initieret af Miljøministeriet <strong>til</strong> brug<br />
i kommunernes planlægning. Metoden<br />
er detaljeret beskrevet i<br />
Vejledning om Landskabet i <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>lægningen.<br />
LINK<br />
Landskabsanalysen vil blandt andet<br />
danne grundlag for en udpegning<br />
af potentielle naturområder<br />
og potentielle biologiske spredningskorridorer,<br />
som det foreskrives<br />
i planloven, samt vigtige udsigtskiler.<br />
Desuden kan analysen<br />
hjælpe med <strong>til</strong> at pege på, hvor<br />
kommunens udviklende indsats<br />
skal fokuseres, eksempelvis hvor<br />
der findes et uudnyttet rekreativt<br />
potentiale, og hvilke områder der<br />
skal udpeges <strong>til</strong> særligt egnede<br />
som genstand for borgeres og<br />
besøgendes friluftsliv. Herudover<br />
konkretiseres og vurderes de områder,<br />
der i sin tid er udpeget af<br />
amterne, så beskyttelsesinteresserne<br />
kan præciseres ud fra landskabelige,<br />
naturmæssige eller<br />
kulturhistoriske værdier, og forvaltningen<br />
of områderne kvalificeres<br />
dermed yderligere.<br />
Det overordnede mål for en gennemførsel<br />
af landskabsanalysen<br />
er at få udarbejdet et ensartet datagrundlag,<br />
der kan sikre en velbegrundet<br />
og helhedsorienteret<br />
planlægning af det stevnske landskab,<br />
med et attraktivt, naturrigt<br />
landbrugslandskab <strong>til</strong> følge.<br />
Landskabsanalysen forventes<br />
færdig i sidste halvdel af 2010<br />
eller første halvdel af 2011. Resultaterne<br />
vil indgå i næste planstrategi.
3.1 Det stevnske landskab<br />
3.1 Det stevnske landskab<br />
Landskabet i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er<br />
et studie i grønne nuancer, hvad<br />
end det er de dyrkede marker,<br />
skovene, strandene, engene eller<br />
villahaverne man ser på.<br />
Landskabet hører <strong>til</strong> blandt Danmarks<br />
største moræneflader. Under<br />
istiden er landskabet blevet<br />
planeret af isens bevægelse med<br />
den flade, let bølgende overflade<br />
som resultat.<br />
Tryggevælde Ådal fremstår som<br />
et af kommunens mest markante<br />
landskabstræk, og dalen deler<br />
groft sagt <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> op<br />
i en nordvestlig og en sydøstlig<br />
del. Længst mod nordvest er terrænet<br />
blødt kruset, med et antal<br />
mindre bakker og lavninger, mens<br />
den største og sydøstligste del er<br />
et typisk morænelandskab, overvejende<br />
fladt, med få markante<br />
landskabselementer. Denne enorme<br />
moræneflade skyder sig ud i<br />
Østersøen, hvor den, 41 meter<br />
over havet på det højeste sted,<br />
bliver <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Klint.<br />
<strong>Stevns</strong> Klint og Tryggevælde Ådal<br />
er kommunens mest markante<br />
landskabelige træk, og <strong>Stevns</strong><br />
Klint er samtidig kommunens<br />
største attraktion. De har begge<br />
international betydning i kraft af<br />
både deres natur, geologi og kul-<br />
turhistorie, men hvor landskaber,<br />
natur og geologi som det ses i<br />
ådalen kan findes andre steder<br />
i landet, er <strong>Stevns</strong> Klint enestående.<br />
(se evt mere om <strong>Stevns</strong><br />
Klint LINK)<br />
Den frugtbare jord og det milde<br />
klima på grund af den kystnære<br />
placering har medvirket <strong>til</strong>, at<br />
landbrugsjorden i dag stort set<br />
dækker hele <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Der findes samtidig kun få skove<br />
i kommunen. Nogle af de største<br />
skove ligger som perler på en<br />
snor, på tværs af landbrugsfladen.<br />
Ifølge Danmarks Statistik,<br />
Statistikbanken er omkring 75 %<br />
af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s areal i dag<br />
opdyrket, mod landsgennemsnittet<br />
på 62 %.<br />
Landbruget har i høj grad været<br />
med <strong>til</strong> at forme det stevnske<br />
landskab og er en del af kommunens<br />
identitet. Det er denne landbrugsflade<br />
med sit grovmaskede<br />
net af diger og levende hegn, der<br />
kendetegner det stevnske ”hverdagslandskab”.<br />
Den store landbrugsflade, Tryggevælde<br />
Ådal og <strong>Stevns</strong> Klint tegner<br />
<strong>til</strong>sammen et unikt landskab.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 31
3.2 Beskyttede områder<br />
3.2 Beskyttede områder<br />
Det overordnede mål for den<br />
samlede udpegning af beskyttede<br />
områder er, dels at bevare<br />
eksisterende værdier men også<br />
at skabe en højere grad af sammenhængende<br />
natur.<br />
En sund og robust natur, der kan<br />
<strong>til</strong>passe sig forandringer, hvad enten<br />
de er pludselige eller længerevarende,<br />
globale eller helt loka-<br />
SVL - Særlig værdifuld<br />
landbrugsjord<br />
Samlede beskyttede<br />
naturområder<br />
Spredningskorridorer<br />
32 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
le, kræver spredningsmuligheder.<br />
Udpegede områder vist på kortet<br />
er derfor ikke et udtryk for den<br />
eksisterende fysiske afgrænsning<br />
af eksempelvis skov, men for en<br />
ønsket beskyttelse, der rækker<br />
ud over det eksakte naturareal og<br />
dermed muliggøre en fremtidig<br />
sammenhæng områderne imellem<br />
samt en udvikling af det enkelte<br />
naturområde.<br />
Herudover er biologiske spredningskorridorer<br />
udpeget, så de<br />
forbinder de større beskyttede<br />
områder og sikrer dermed en<br />
spredningsmulighed mellem de<br />
udpegede naturområder i kommunen<br />
samt en mulighed for<br />
spredning mellem kyst- og indlandsområder.<br />
Forbindelserne følger som udgangspunkt<br />
eksisterende små-<br />
Kort 3.2a Den grønne hovedstruktur - Landbrug og natur
iotoper som vandløb, moser,<br />
beskyttede hegn mv. I de økologiske<br />
forbindelser er det derfor<br />
særligt betydningsfuldt, at det<br />
eksisterende mønster af grøfter,<br />
levende hegn og diger bevares<br />
og udbygges. Tilsvarende har udlæg<br />
af ekstensivt drevne arealer,<br />
sprøjtefri randzoner, brakarealer<br />
m.v. betydning.<br />
Landbrugets generelle struktur-<br />
Landskabs- og kulturhisto-<br />
riske interesseområder<br />
Skovrejsningsområder<br />
Skovminus-områder<br />
Kirkeomgivelser<br />
Særlige landsbyer<br />
udvikling siden efterkrigstiden<br />
har dog sat sine klare spor i landskabet<br />
– også på <strong>Stevns</strong>. Mange<br />
af disse småbiotoper er forsvundet<br />
som følge af effektivisering i<br />
land- og skovbrug med dræning,<br />
sammenlægning af marker mv.<br />
Således har man I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
siden 1960’erne kunnet<br />
konstatere en samlet <strong>til</strong>bagegang<br />
på knap 43 % af de linjeformede<br />
småbiotoper diger, hegn, grøfter<br />
og vandløb. Nettet af linjeformede<br />
småbiotoper fremstår således<br />
langt mere opbrudt i dag end for<br />
50 år siden.<br />
Gennem de seneste årtier er udviklingen<br />
glædeligvis ændret, og<br />
der anlægges i stigende grad nye<br />
små naturområder i form af f.eks.<br />
læhegn, vildtplantninger/remiser<br />
og vandhuller.<br />
Kort 2.1b Bymønster og beskyttede områder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 33
Ud over at <strong>til</strong>bagegangen af land-<br />
skabselementerne har haft fatal<br />
betydning for flere plante- og<br />
dyrearter, har det også haft betydning<br />
for oplevelsen af landskabet.<br />
Fra at have været rigt på<br />
lave produktionsrelaterede strukturer<br />
som markveje, diger og<br />
grøfter, er landskabet nu relativt<br />
elementfattigt. De hegn og beplantede<br />
diger, der er <strong>til</strong>bage, og<br />
som bliver etableret, er samtidig<br />
blevet højere og bredere. Dette<br />
gør overordnet set landskabet<br />
mere ensartet og grovkornet, og<br />
<strong>Stevns</strong> kan på langt sigt risikere<br />
at miste en del af sin karakter<br />
som åbent landbrugsland, hvor<br />
udsigten <strong>til</strong> fjerntliggende skove,<br />
kirker og kyst er den særegne<br />
landskabsværdi.<br />
Ved udpegningen af særlige udsigter,<br />
skovminusområder mv.,<br />
blandt andet i forbindelse med en<br />
overordnet landskabsanalyse, vil<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> fortsat arbejde<br />
for at sikre landskabskarakteren i<br />
kommunen og understrege samt,<br />
i højere grad end i dag, udnytte<br />
den som en værdifuld attraktion<br />
for borgere og besøgende.<br />
34 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
3.3 <strong>Stevns</strong> Klint og Tryggevælde ådal<br />
3.3 <strong>Stevns</strong> Klint og Trygge-<br />
vælde ådal<br />
Som kommunens mest markante<br />
landskabstræk og attraktioner, er<br />
<strong>Stevns</strong> Klint og Tryggevælde ådal<br />
udgangspunkt for en særlig opmærksomhed<br />
i balancen mellem<br />
at beskytte og benytte. Vi skal<br />
passe på de værdier der gør disse<br />
områder <strong>til</strong> noget særligt, men<br />
samtidig være mere bevidste om<br />
det rekreative og oplevelsesrige<br />
potentiale de begge har, og blive<br />
bedre <strong>til</strong> at formidle og udnytte<br />
det, uden dog at gå på kompromis<br />
med beskyttelseshensyn.<br />
<strong>Stevns</strong> Klint<br />
<strong>Stevns</strong> og <strong>Stevns</strong> Klint hører uløseligt<br />
sammen. Klinten udgør et<br />
helt særligt og storslået element<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Den strækker<br />
sig fra Rødvig i syd og <strong>til</strong> Bøgeskov<br />
havn 20 km mod nord, og er<br />
oplevelsesmæssigt, naturmæssigt,<br />
geologisk og kulturhistorisk<br />
af enorm betydning.<br />
Kyst- og klintstrækningen udgør<br />
et særdeles attraktivt landskab,<br />
med en høj grad af variation, både<br />
i kraft af vandet og bevoksningen,<br />
men også på grund af forekomsterne<br />
af flint, kridt og kalk.<br />
Også de kortvarige aspekter som<br />
farver og lys er noget, der konstant<br />
skifter i spillet mellem solen,<br />
havet og klinten. Naturen<br />
langs klinten byder blandt andet<br />
på vandrefalk og sjælden overdrevsflora<br />
samt et internationalt<br />
naturbeskyttelsesområde. Det<br />
faktum, at dele af klinten af og<br />
<strong>til</strong> styrter i havet, er blot med <strong>til</strong><br />
at give stedet et uregerligt præg,<br />
der sammen med de resterende<br />
forhold skaber en helt særlig ånd<br />
på stedet.<br />
Ud over den oplevelsesmæssige<br />
værdi har klinten haft stor kulturhistorisk<br />
betydning. Mennesket<br />
har formodentlig altid benyttet<br />
sig af klintens materialer flint,<br />
kridt og kalk <strong>til</strong> forskellige formål.<br />
Resurserne er først og fremmest<br />
kommet magthaverne <strong>til</strong> gode,<br />
men dette har lokalt skabt mulighed<br />
for nicheproduktioner. I Stenalderen<br />
fandt en betydelig udvinding<br />
og eksport af flint sted. Arkæologiske<br />
udgravninger afslører<br />
nogle overraskende importfund,<br />
der tyder på rige stevnske stammesamfund<br />
i slutningen af Bondestenalderen:<br />
Den der havde<br />
flint havde også magt.<br />
I Middelalderen begyndte det store<br />
borg- og kirkebyggeri, og her<br />
udvandt man byggematerialer fra<br />
klinten, først i form af rå, <strong>til</strong>hugne<br />
sten, som for eksempel blev<br />
anvendt <strong>til</strong> ringmuren omkring<br />
Absalons borg i København, senere<br />
også som kalk <strong>til</strong> mørtel, da<br />
teglstenen vandt indpas. I ukendt<br />
omfang har klintens materialer<br />
også været brugt som kasteskyts<br />
ved fx Vendertogter.<br />
I 1700-tallet blev flinten igen en<br />
attraktiv vare, da frems<strong>til</strong>lingen<br />
af bøsseflint <strong>til</strong> skydevåbens flintelås<br />
tog <strong>til</strong>.<br />
Kridtstenen sætter sit tydelige<br />
præg på den stevnske arkitektur;<br />
den blev anvendt i de fleste<br />
typer bygninger opført mellem<br />
1860 og 1930, og den erstattede<br />
stort set den almindelige teglsten<br />
i 1800-tallets bondehusbyggeri.<br />
Man kan mange steder i klinten<br />
stadig se de terrasseformede<br />
stenbrud, med tydelige lodrette<br />
spor af kridtborene. I dag udvindes<br />
der først og fremmest kridt <strong>til</strong><br />
papir.<br />
Klintens <strong>til</strong>bagerykning er et<br />
grundvilkår. Derfor er det ikke<br />
muligt at danne et endeligt overblik<br />
over forhistoriske bopladser.<br />
Klintens natur som et forbjerg<br />
i Østersøen har dannet en selvskreven<br />
forsvarslinje. Højt på<br />
klinten har man kunnet danne sig<br />
et vidt overblik over fremmede<br />
fartøjer, og ved Holtug og Rødvig<br />
fandtes skanser, der har været i<br />
brug under Svenskekrigene og<br />
Napoleonskrigene.<br />
Under Den Kolde Krig blev det<br />
stevnske forbjerg en frontzone<br />
mellem Øst og Vest. Klinten dannede<br />
også nu udgangspunkt for<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 35
den geostrategiske betydning.<br />
Foruden <strong>Stevns</strong>fort findes der affyringsramper<br />
for missiler i Højerup<br />
og Sigerslev og Mandehoved<br />
samt den nuværende Kystudkigsstation<br />
ved <strong>Stevns</strong> Fyr. I Højerup<br />
og ved Sigerslev ligger desuden<br />
tjenesteboliger, opført af Flyvevåbnet.<br />
Alle disse anlæg ligger med få kilometers<br />
afstand og udgør således<br />
samlet nogle let<strong>til</strong>gængelige<br />
kulturspor i et kompakt militærhistorisk<br />
kulturmiljø.<br />
Men det er især på grund af den<br />
naturmæssige, geologiske betydning,<br />
at <strong>Stevns</strong> Klint i 2009 er<br />
kommet med på tentativlisten, og<br />
dermed inds<strong>til</strong>let <strong>til</strong> optagelse på<br />
UNESCO’s verdensarvs-liste.<br />
Det pludselige materialeskift, fiskeleret<br />
i <strong>Stevns</strong> Klint udgør, vidner<br />
om en markant ændring i naturforholdene,<br />
da det blev aflejret.<br />
Kalken i <strong>Stevns</strong> Klint skildrer<br />
en periode af jordens historie,<br />
præget af store globale, klimatiske<br />
forandringer og ændringer<br />
i atmosfæren og kan være med<br />
<strong>til</strong> at kaste lys over mysteriet om<br />
blandt andet dinosaurussernes<br />
forsvinden.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har valgt at<br />
udpege hele klinten samt den<br />
36 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
resterende kyst <strong>til</strong> værende særligt<br />
værdifuldt naturområde (se<br />
i øvrigt afsnit ”16.1 Natur- og<br />
særligt værdifulde naturområder”).<br />
Udgangspunktet i dette<br />
område er, at der ikke må etableres<br />
bygninger, forekomme aktiviteter<br />
eller ske ændringer uden<br />
vidtgående hensyn <strong>til</strong> klintens geologi<br />
og natur samt de landskabelige<br />
værdier. <strong>Kommune</strong>n ønsker<br />
hermed at bevare ikke kun<br />
klinten, men også de flotte kyststrækninger<br />
mellem Strøby Ladeplads<br />
og Bøgeskoven og mellem<br />
Rødvig og grænsen <strong>til</strong> Faxe <strong>Kommune</strong>.<br />
Klintens optagelse på tentativlisten<br />
og mulige optagelse på listen<br />
over verdens arv forventes at øge<br />
kendskabet <strong>til</strong> klinten og de værdier,<br />
der knytter sig her<strong>til</strong>, og dermed<br />
samtidig øge antallet af besøgende.<br />
På trods af den særlige<br />
beskyttelse af kysten og klinten,<br />
skal <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> kunne tage<br />
imod disse besøgende, og de skal<br />
ligesom borgerne i kommunen<br />
kunne opleve klinten på nærmeste<br />
hold og fra forskellige vinkler.<br />
Formidlingen af de særlige værdier<br />
skal være flersidet.<br />
Der er områder langs klinten,<br />
hvor der allerede i dag er anlæg<br />
eller aktiviteter, der har en spe-<br />
cifik <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> Klinten. Disse<br />
anlæg og aktiviteter skal fortsat<br />
kunne virke som støttepunkter<br />
for <strong>Stevns</strong> Klint Oplevelsen.<br />
En nærmere beskrivelse af de enkelte<br />
områder og anlæg kan ses<br />
i efterfølgende afsnit, ”3.4 Kystnærhedszonen”.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har i foråret<br />
2009 vedtaget en handleplan for<br />
markfirben, der er en art, som<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har en særlig<br />
forpligtelse <strong>til</strong> at beskytte. Vedtagelse<br />
af planen medfører bl.a. at<br />
kommunen i 2010 ændrer driften<br />
af kommunalt ejede områder ved<br />
klinten, så der fremover tages<br />
øget hensyn <strong>til</strong> den særlige natur<br />
der findes her.<br />
Tryggevælde Ådal<br />
Tryggevælde Ådal skærer sig<br />
gennem kommunen, fra Hellested<br />
hvor Tryggevælde Å og <strong>Stevns</strong> Å<br />
har deres sammenløb <strong>til</strong> Strøby<br />
Egede, hvor åen løber ud i Køge<br />
Bugt. Ådalen fremstår som et af<br />
kommunens mest markante landskabstræk,<br />
og deler <strong>Stevns</strong> op i<br />
en nordvestlig og en sydøstlig del.<br />
Området er meget rigt på kulturhistoriske<br />
elementer, og har<br />
dannet grundlag for betydningsfulde<br />
samfund både i stenalderen,<br />
bronzealderen og i jernalde-
en hvor fund i områdets mange<br />
gravhøje viser tegn på at Ådalen<br />
husede et nordeuropæisk magtcentrum.<br />
Ådalen er i dag karakteriseret ved<br />
en bred, flad dalbund, med blødt<br />
skrånende sider. Dalens bund er<br />
hovedsageligt dækket af afgræssede<br />
enge. Ådalens bredde varierer,<br />
men er bredest omkring Strøby,<br />
og når flere steder en bredde<br />
på op <strong>til</strong> omkring 500m. Åen har<br />
skiftende et slynget og ret forløb.<br />
Jordbunden danner grundlag<br />
for plante- og dyresamfund som<br />
ikke findes i samme omfang andre<br />
steder i <strong>Kommune</strong>n, hvilket<br />
er baggrunden for ådalen status<br />
som Natura 2000 område. Se i<br />
øvrigt afsnit ”16.2 Natura 2000<br />
områder”.<br />
Tryggevælde Ådal sætter sit tydelige<br />
præg på sine omgivelser i<br />
kraft af det svagt skånende terræn.<br />
Det betyder at man fra gennemfartsvejene<br />
på begge sider af<br />
Ådalen har en storslået udsigt <strong>til</strong><br />
den modsatte side. Vejene danner<br />
således en naturlig oplevelsesmæssig<br />
grænse for ådalens<br />
sammenhængende landskab.<br />
Både helt særlige udsigter og<br />
grænsen mellem ådalen og det<br />
omkringliggende landskab skal<br />
kortlægges i forbindelse med en<br />
analyse af landskabet, så ådalens<br />
helt specielle rolle i kommunen<br />
bibeholdes.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har i 2009<br />
igangsat et projekt, der har <strong>til</strong> formål<br />
at udarbejde en helhedsplan<br />
for Tryggevælde Ådal. Helhedsplanen<br />
indebærer en kortlægning<br />
af de forskellige interesser og<br />
værdier, der findes i ådalen, såsom<br />
kulturhistoriske, naturmæssige,<br />
landbrugsrelaterede og rekreative<br />
værdier.<br />
Målet med helhedsplanen er at<br />
opnå grundlag for at kunne ops<strong>til</strong>le<br />
retningslinjer for hvor og<br />
hvordan, ådalen bør henholdsvis<br />
udvikles og bevares. Helhedsplanen<br />
forventes færdig i løbet af<br />
2010.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 37
3.4 Kystnærhedszonen<br />
3.4 Kystnærhedszonen<br />
Kystnærhedszonen er en planlægningszone,<br />
for hvilken planlovens<br />
§ 5b fastsætter en række<br />
krav <strong>til</strong> kommunernes planlægning,<br />
og hvor udgangspunktet<br />
er, at landets kystområder søges<br />
friholdt for bebyggelse og anlæg,<br />
der ikke er afhængig af en kystnær<br />
placering.<br />
Det stevnske landskab er i høj<br />
Byer og landsbyer<br />
Sommerhusområde<br />
Skov<br />
Div. service og handel<br />
Campingplads<br />
Rekreativt område<br />
Teknisk anlæg<br />
Uudviklede turismerelaterede<br />
lokaliteter<br />
Støjende fritidsanlæg<br />
38 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
grad præget af nærheden <strong>til</strong> kysten<br />
og <strong>Stevns</strong> Klint. Det er derfor<br />
vigtigt at fastholde fokus på den<br />
betydning, oplevelsen af kystområderne<br />
har for både beboere og<br />
besøgende.<br />
Byudviklingsbyerne Strøby Egede<br />
og Rødvig er beliggende i hver sin<br />
ende af den stevnske kystlinje,<br />
der overordnet set kan inddeles<br />
i 6 områder med hver sin karak-<br />
ter og med hvert sit overordnede<br />
mål. Fra nord udgøres områderne<br />
af Strøby Egede, sommerhusområdet<br />
ved Strøby Ladeplads, Magleby<br />
Skov og Gjorslev Bøgeskov,<br />
<strong>Stevns</strong> Klint, Rødvig og længst<br />
mod syd det åbne kystområde<br />
ved Højstrup og Lund.<br />
Strøby Egede<br />
Strøby Egede er i høj grad præget<br />
af den stærkt trafikerede<br />
Kort 3.4a Eksisterende anlæg og arealanvendelse i den stevnske kystnærhedszone
<strong>Stevns</strong>vej. Omdrejningspunktet<br />
for udviklingen af Strøby Egede<br />
er en omlægning af store dele af<br />
den gennemkørende trafik ad en<br />
omfartsvej syd og vest om byen,<br />
samt en koncentration og udvikling<br />
af byens centerområde.<br />
Der bør desuden skabes bedre<br />
kontakt omkring bymidten mellem<br />
byen og vandet både visuelt<br />
og funktionelt, eksempelvis ved<br />
hjælp af stisystemer, beplantning<br />
Byer og landsbyer<br />
Sommerhusområde<br />
Skov<br />
<strong>Stevns</strong> Klint<br />
Sammenhængende<br />
område<br />
og eventuelt en lille offentlig marina/bådebro.<br />
Sommerhusområdet v. Strøby<br />
Ladeplads<br />
Det nordlige sommerhusområde<br />
langs kystvejen er med ca. 1000<br />
sommerhuse, hvoraf en del anvendes<br />
som helårsboliger af pensionister<br />
mv.. Det udgør et stort<br />
boligområde i kommunen. Området<br />
indeholder kun i begrænset<br />
omfang offentlig og privat service.<br />
Langs Kystvejen opleves stor interesse<br />
for at bygge huse, som i<br />
deres form og materialevalg opfylder<br />
krav <strong>til</strong> helårshuse. Sommerhusområdet<br />
opfattes som et<br />
potentiel helårsområde, uanset at<br />
det i henhold <strong>til</strong> gældende lovgivning<br />
ikke kan ændre status <strong>til</strong> helårsområde.<br />
Det er dog et politisk<br />
Kort 3.4b Sammenhængende områder i umiddelbar <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> kysten<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 39
ønske at forsøge - med tiden - at<br />
få området overført <strong>til</strong> byzone.<br />
Målet for området er en højere<br />
grad af offentlig <strong>til</strong>gængelighed,<br />
både grundlæggende eksempelvis<br />
ved etablering af stisystemer<br />
og med en indsats imod ulovlige<br />
skiltning der forbyder offentlig<br />
adgang, samt punktvis eksempelvis<br />
ved etableringen af en offentlig<br />
lystbådehavn eller udviklingen<br />
af et rekreativt område.<br />
Magleby Skov og Gjorslev Bøgeskov<br />
Skovene er en del af det storslåede<br />
herregårdslandskab i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> Gjorslev Gods. Ved<br />
skovens begyndelse mod syd er<br />
beliggende en fiskeri- og lystbådehavn<br />
samt et traktørsted. Tilsammen<br />
har skovene, havnen og<br />
traktørstedet en lang historie og<br />
bibringer den besøgende en helt<br />
særlig stemning. Denne særlige<br />
stemning bør bibeholdes. Stedet<br />
indgår i den samlede indsats for<br />
at øge værdierne langs kysten og<br />
kendskabet her<strong>til</strong>.<br />
<strong>Stevns</strong> Klint<br />
Selve <strong>Stevns</strong> Klint strækker sig<br />
fra Rødvig i syd <strong>til</strong> Gjorslev Bøgeskov<br />
i nord. Klinten er en naturlig<br />
barriere mellem landet og vandet,<br />
med intensivt dyrket landbrugsjord<br />
helt ud <strong>til</strong> kanten, og<br />
40 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
det har i mange år været noget<br />
nær umuligt at komme <strong>til</strong> kysten<br />
på denne strækning. Gennem de<br />
sidste årtier er der takket været<br />
en ihærdig indsats sket flere forbedringer<br />
i relation <strong>til</strong> <strong>til</strong>gængeligheden<br />
i området.<br />
Et af de vigtigste resultater af<br />
dette arbejde er den såkaldte<br />
Trampesti, der blev indviet i<br />
2004. Trampestien gør det i dag<br />
muligt at færdes langs hele klinten,<br />
på toppen eller på den smalle<br />
strand neden for klinten. Stien er<br />
baseret på frivillige aftaler mellem<br />
kommunen og 52 lodsejere.<br />
Målet for <strong>Stevns</strong> Klint er overordnet<br />
at fortsætte arbejdet for et<br />
øget kendskab <strong>til</strong> klinten og dens<br />
værdier, blandt andet gennem en<br />
mulig optagelse på Unescos verdens<br />
arv liste, og som del i dette<br />
arbejde fortsat søge at forbedre<br />
adgangsmuligheder og <strong>til</strong>gængelighed<br />
<strong>til</strong> klinten. Desuden skal<br />
eksisterende anlæg, der indgår<br />
i formidlingen af klinten og dens<br />
historie bibeholdes og fortsat udvikles<br />
<strong>til</strong> offentlig, rekreativ brug.<br />
Det drejer sig især om de tidligere<br />
militære anlæg, områder, hvor<br />
kridt/kalk bliver eller er blevet<br />
udvundet <strong>til</strong> industriel brug samt<br />
<strong>Stevns</strong> Fyr. Altså en fortsat og<br />
eventuel ny og bedre udnyttelse<br />
af anlæg, der i gennem tiden er<br />
opført langs klinten på grund af<br />
dens særlige beliggenhed.<br />
Disse anlæg og adgangsmuligheder<br />
langs klinten er vigtige støttepunkter<br />
for <strong>Stevns</strong> Klint Oplevelsen.<br />
Kulsti Rende, Boesdal Kalkbrud<br />
og Holtug Kridtbrud er i dag natur-<br />
og/eller rekreative områder,<br />
hvorfra der er adgang <strong>til</strong> vandet.<br />
Områderne indeholder i dag ingen<br />
eller kun få, mindre faciliteter for<br />
besøgende. Områderne fastholdes<br />
i den nuværende <strong>til</strong>stand. For<br />
Boesdal Kalkbrud er der udarbejdet<br />
en lokalplan. Holtug Kridtbrud<br />
er udpeget som Natura 2000 område<br />
med særlige forpligtelser.<br />
Højerup og Mandehoved indeholder<br />
i dag faciliteter, der understøtter<br />
turisme og friluftsliv, i<br />
kraft af <strong>Stevns</strong> Museum, Højerup<br />
Kirke, Højeruplund og <strong>Stevns</strong> Natur<br />
Center med Flagbanken. Områderne<br />
vil også fremover udgøre<br />
centrale punkter for de faciliteter,<br />
der skal findes langs klinten. Ved<br />
Mandehoved findes desuden en<br />
tidligere kaserne, der i dag bruges<br />
som asylcenter. I den kommende<br />
planperiode, vil <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> arbejde for, at der kan<br />
åbnes for muligheden for, at bebyggelsen<br />
i fremtiden kan anvendes<br />
<strong>til</strong> eksempelvis kursuscenter,
feriecenter eller lignende ferie- og<br />
fritidsformål.<br />
Koldkrigsmuseet <strong>Stevns</strong>fort formidler<br />
historien om Danmark<br />
under den kolde krig. Området<br />
fremstår i dag med sine karakteristiske<br />
voldanlæg. Der er udarbejdet<br />
en lokalplan for området.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har, med leje af<br />
<strong>Stevns</strong> Fyr og fyrmesterboligen af<br />
Skov- og Naturstyrelsen og med<br />
erhvervelse af et areal nord for<br />
adgangsvejen <strong>til</strong> fyret, sikret offentlighedens<br />
adgang <strong>til</strong> kultur-<br />
Byer og landsbyer<br />
Sommerhusområde<br />
Natura 2000, geologiske interesseområder,<br />
natur og særligt værdifulde<br />
naturområder<br />
Spredningskorridorer<br />
Kort 3.4c Beskyttede områder i kystnærhedszonen.<br />
og naturoplevelser fra det højeste<br />
punkt på <strong>Stevns</strong>.<br />
Der er igangsat et arbejde vedrørende<br />
udvikliingen af <strong>Stevns</strong> Fyrområdet<br />
med et markant udsigtspunkt,<br />
et fyrcenter og let adgang<br />
<strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Klint Trampesti. Fyrets<br />
historie vil blive formidlet gennem<br />
et samarbejde med Østsjællands<br />
Museum.<br />
Derved vil området komme <strong>til</strong><br />
at udgøre endnu et støttepunkt<br />
langs <strong>Stevns</strong> Klint.<br />
Der er udarbejdet en lokalplan,<br />
der fastsætter bestemmelser for<br />
anvendelsen af området.<br />
Byer og landsbyer<br />
Sommerhusområde<br />
Skov<br />
Centrum for bymæssig ud-<br />
vikling i kystnærhedszonen<br />
Nye anlæg og bebyggelser<br />
skal ske bagved eksisterende<br />
bebyggelse, i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> eksisterende byzone<br />
Støttepunkter for formidling<br />
og rekreativ brug af kysten<br />
og klinten, herunder <strong>Stevns</strong><br />
Klint Oplevelsen<br />
Rødvig<br />
Rødvig er oprindeligt en fiske- og<br />
ladeplads, som har udviklet sig<br />
omkring havn og jernbanestation.<br />
Nær havnen findes den ældste<br />
bebyggelse med stationen, kroen<br />
og ”Harmonien”. Bygningerne<br />
ligger tæt ved vejen og udgør et<br />
sammenhængende miljø. Rødvig<br />
Havn er i dag en af Sjællands<br />
største fiskerihavne, og er desuden<br />
udgangspunkt for en stor<br />
del af turismen i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>,<br />
ikke mindst i kraft af beliggenheden<br />
ved vandet og nærheden<br />
og udsigten <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Klint.<br />
Kort 3.4d Overordnede principper for planlægning i<br />
kystnærhedszonen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 41
Her er overnatningsmuligheder i<br />
form af kro, feriehuse, sommerhuse,<br />
campingplads og flere bed<br />
& breakfast steder.<br />
Kysten ved Højstrup og Lund<br />
Kysten ved Højstrup og Lund er<br />
åben, med blandt andet tre interessante<br />
småskove, Lund Hestehave,<br />
Kobbelskov og Fællesskov.<br />
Naturen i området udgøres ud<br />
over selve kysten, stranden og<br />
skovene af enge, moser og overdrev.<br />
Stranden består flere steder<br />
af kugleflint.<br />
Fiskerlandsbyen Lund er en del af<br />
dette landskab, beliggende i en<br />
lille smeltevandsdal i det svagt<br />
kuperede terræn. Landsbyens<br />
smukke landskabelige placering,<br />
havneområdet, bebyggelsen og<br />
de specielle kig op ad indkørslerne<br />
<strong>til</strong> de større gårde giver denne<br />
landsby en helt særlig karakter.<br />
Denne karakter ønskes bibeholdt.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> fortsætter i<br />
samme spor som det tidligere<br />
Storstrøms Amt, der i sin tid udpegede<br />
området <strong>til</strong> ”regionalt naturområde”<br />
og ønsker dermed,<br />
under den nye overskrift ”særligt<br />
værdifuldt naturområde”, at bevare<br />
den lave, åbne og dermed<br />
forholdsvis <strong>til</strong>gængelige kyststrækning<br />
og friholde den for<br />
yderligere bebyggelse.<br />
42 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Overordnede principper for<br />
placering i kystnærhedszonen<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s overordnede<br />
mål for kystnærhedszonen er at<br />
bevare kommunens kystområder<br />
som markante og typisk stevnske<br />
landskabselementer uden<br />
nye bebyggelser og anlæg udenfor<br />
byerne, som ikke understøtter<br />
rekreative formål, samt at forbedre<br />
offentlighedens adgang <strong>til</strong><br />
kystområderne, både fra land- og<br />
vandsiden.<br />
Kystens attraktion skal bygge på<br />
naturgivne og landskabelige værdier,<br />
der skal formidles og udvikles,<br />
med udgangspunkt i eksisterende<br />
anlæg og publikumsorienterede<br />
områder. Rødvig og Strøby<br />
Egede skal, efterhånden som<br />
behovet opstår, på baggrund af<br />
hver deres særegenhed, løbende<br />
udvikles <strong>til</strong> at kunne optage en<br />
eventuel fremtidig stigning i turismen.<br />
Det overordnede princip for udvikling<br />
af kyststrækningen har<br />
som udgangspunkt, at kyststrækningen<br />
i dag både har en stor<br />
attraktionsværdi, interessante<br />
varierede og forskelligartede områder<br />
samt et stort potentiale for<br />
yderligere rekreativ udnyttelse.<br />
Der skal således ikke ske fundamentale<br />
ændringer eller store <strong>til</strong>føjelser,<br />
men en kvalitativ udnyt-<br />
telse og udvikling af eksisterende<br />
værdier og anlæg, samt i fremtiden<br />
eventuelt <strong>til</strong>føjes enkelte nye<br />
støttepunkter som supplement <strong>til</strong><br />
eksisterende – efter en udpegning<br />
i kommuneplanen.<br />
Strøby Egede og Rødvig udgør i<br />
hver sin ende af kyststrækningen<br />
bycentrene for den bymæssige<br />
udvikling. Det er hovedsagelig<br />
her, besøgende <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Klint og<br />
kommunens øvrige kyststrækningen<br />
skal kunne proviantere, overnatte<br />
og i det hele taget finde et<br />
samlet udbud af service. Udviklingen<br />
skal ske med udgangspunkt i<br />
bymidterne og ellers så vidt muligt<br />
ske på landsiden af eksisterende<br />
bebyggelse.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 43
4 Bæredygtig udvikling<br />
4 Bæredygtig udvikling<br />
Bæredygtig, klimavenlig og miljørigtig<br />
er alle begreb der for tiden<br />
jævnligt anvendes i den offentlige<br />
debat, <strong>til</strong> tider nærmest som synonymer.<br />
For at holde målet for<br />
øje, er det dog nødvendigt at adskille<br />
begreberne.<br />
Bæredygtig udvikling blev i 1987<br />
af Brundtland-kommissionen defineret<br />
som:<br />
”en udvikling, som opfylder de<br />
nuværende generationers behov<br />
uden at bringe fremtidige generationers<br />
mulighed for at opfylde<br />
deres behov i fare”.<br />
Denne definition er fortsat grundlaget<br />
for regeringens syn på bæredygtig<br />
udvikling og indebærer,<br />
at vi skal tage hånd om de økonomiske,<br />
miljømæssige, sociale og<br />
sundhedsmæssige udfordringer<br />
samtidigt. Begrebet bæredygtighed<br />
dækker således over et utal<br />
af emner, og i høj grad over, at<br />
der er en fin balance mellem udvikling<br />
inden for forskellige sektorer.<br />
Bæredygtighed kan altså<br />
opfattes som en sammenhæng<br />
hvori blandt andet klima og miljø<br />
indgår. Det er dog oftest i relation<br />
<strong>til</strong> miljømæssige forhold bæredygtighed<br />
bliver brugt.<br />
Regeringens strategi for bære-<br />
44 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
dygtig udvikling ”vækst med omtanke”,<br />
udgør en samlet ramme<br />
for nationale og internationale<br />
indsatser for især en miljømæssig<br />
bæredygtig udvikling. Strategien<br />
tager udgangspunkt i 3 overordnede<br />
principper: forpligt og motiver<br />
alle aktører <strong>til</strong> at tage et<br />
ansvar for en bæredygtig udvikling,<br />
skab innovative og miljøvenlige<br />
løsninger samt tag hensyn <strong>til</strong><br />
langsigtede globale konsekvenser.<br />
Som aktør ønsker <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
at tage del i ansvaret for en<br />
bæredygtig udvikling. Arbejdet<br />
kommer overordnet set <strong>til</strong> udtryk<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s Lokal Agenda<br />
21 Strategi, samt i nærværende<br />
kommuneplan.<br />
For at sikre at der i kommuneplanen<br />
er integreret miljøhensyn<br />
og at den samlede kommuneplan<br />
som sådan er bæredygtig, set fra<br />
et bredt miljømæssigt perspektiv,<br />
er planen blevet miljøvurderet efter<br />
”Lov om miljøvurdering af planer<br />
og programmer”.<br />
Loven opererer med et meget<br />
bredt miljøbegreb. Det omfatter<br />
alt lige fra biologisk mangfoldighed<br />
over befolkning, menneskers<br />
sundhed, fauna, flora, over jordbund,<br />
vand, luft og klimatiske forhold,<br />
materielle goder, landskab,<br />
kulturarv, kirker og kirkeomgivelser,<br />
<strong>til</strong> arkitektonisk og arkæologisk<br />
arv.<br />
Især debatten om de klimatiske<br />
forhold er blevet særlig aktuel<br />
i de sidste år, da man er blevet<br />
opmærksom på, at den måde,<br />
hvorpå vi mennesker forvalter<br />
jordens ressourcer, ikke er bæredygtig<br />
men skaber ændringer i<br />
det klima, vi har <strong>til</strong>passet vores<br />
samfund <strong>til</strong>.<br />
Som man kan læse i regeringens<br />
strategi for klima<strong>til</strong>pasning fra<br />
2008, <strong>til</strong>bageholder vores atmosfære,<br />
i kraft af de såkaldte drivhusgasser<br />
- heriblandt CO , en 2<br />
del af den varmeenergi, der udstråles<br />
fra jorden, og er dermed<br />
med <strong>til</strong> at opretholde en temperatur<br />
der betyder at mennesker,<br />
dyr og planter kan leve her. Ved<br />
afbrænding af fossile brændstoffer<br />
medvirker menneskene dog<br />
<strong>til</strong> at der skabes et unaturligt højt<br />
indhold af drivhusgasser i atmosfæren,<br />
og den gennemsnitlige<br />
temperatur på jorden er derfor<br />
begyndt at stige.<br />
Vores klima bestemmes af en<br />
række grundvilkår, hvoraf varmetabet<br />
<strong>til</strong> rummet er ét. Den menneskeskabte<br />
drivhuseffekt har<br />
altså stor betydning for vores klima,<br />
og vi kan forvente i fremtiden
at opleve flere <strong>til</strong>fælde af ekstrem<br />
varme, ekstreme storme, ekstreme<br />
tørkeperioder, ekstreme oversvømmelser<br />
og ekstrem nedbør.<br />
Der er behov for en indsats på to<br />
fronter: Dels initiativer, der medvirker<br />
<strong>til</strong> at reducere drivhusgasudledningen,<br />
dels initiativer, der<br />
medvirker <strong>til</strong>, at samfundet <strong>til</strong>passer<br />
sig fremtidens klima.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s Klimastrategi<br />
tager afsæt i et ønske om, i første<br />
omgang at reducere energiforbruget<br />
i offentlige bygninger, da<br />
energien i langt de fleste <strong>til</strong>fælde<br />
i dag fås ved forbrug af fossile<br />
brændsler.<br />
Hensynet <strong>til</strong> energiforbruget samt<br />
<strong>til</strong>pasningen <strong>til</strong> klimaændringerne<br />
ligger <strong>til</strong> grund for flere retningslinjer<br />
i denne kommuneplan, og<br />
er som sådan indarbejdet i planen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 45
4.1 Lokal Agenda 21 strategi<br />
4.1 Lokal Agenda 21 strategi<br />
På et topmøde i Rio de Janeiro i<br />
1992 blev ca. 140 verdensledere<br />
enige om at skabe en dagsorden<br />
for bæredygtighed i det 21. århundrede,<br />
en Agenda 21.<br />
Ifølge aftalen skal hvert eneste<br />
land, hver eneste region, hver<br />
eneste kommune have en Agenda<br />
21 politik - en politik for, hvordan<br />
vi lokalt og dermed også globalt<br />
skaber et mere bæredygtigt samfund.<br />
Dermed trækkes en klar linje fra<br />
1987, hvor Brundtlandrapporten<br />
satte bæredygtig udvikling på<br />
den globale dagsorden under det<br />
berømte slogan ”Tænk globalt –<br />
handl lokalt”, over topmødet i Rio,<br />
<strong>til</strong> det vi i dag kender som Lokal<br />
Agenda 21.<br />
Lokal Agenda 21 er altså udtryk<br />
for en lokal indsats for en global<br />
dagsorden, og et udtryk for at vi<br />
hver især må påtage os et ansvar<br />
for verdens problemer ved at<br />
tage fat, dér hvor vi bor, arbejder<br />
og lever. Ikke fordi loven pålægger<br />
os det, men fordi vi hver især<br />
føler os personligt og moralsk<br />
ansvarlige for, at vores vaner og<br />
livss<strong>til</strong> ikke ødelægger den verden,<br />
som vi giver videre <strong>til</strong> kommende<br />
generationer.<br />
46 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Daværende miljøminister Connie<br />
Hedegård skrev i foråret 2007<br />
bl.a. disse ord <strong>til</strong> Danmarks kommuner:<br />
”Denne opfordring (red.: <strong>til</strong> selv<br />
at gøre noget – lokalt) er ikke<br />
blevet mindre aktuel, tværtimod.<br />
Ikke mindst klimaforandringerne<br />
har udløst en øget bevidsthed<br />
om, at hele kloden og kommende<br />
generationers sundhed og velbefindende<br />
er afhængig af, at vi<br />
handler nu. Der skal handles nu<br />
– og alle har et ansvar.”<br />
Ifølge planloven skal landets kommunalbestyrelser<br />
inden udgangen<br />
af den første halvdel af valgperioden<br />
offentliggøre en redegørelse<br />
for deres strategi for kommunens<br />
bidrag <strong>til</strong> en bæredygtig udvikling<br />
i det 21. århundrede med oplysninger<br />
om, hvordan der skal arbejdes<br />
helhedsorienteret, tværfagligt<br />
og langsigtet, og hvordan<br />
befolkningen, virksomheder, organisationer<br />
og foreninger vil<br />
blive inddraget i arbejdet (lokal<br />
Agenda 21).<br />
Den 20. december 2007 godkendte<br />
<strong>Stevns</strong> Kommunalbestyrelse<br />
Redegørelse for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>s LA 21-strategi.<br />
Der er tale om <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>ns<br />
bidrag <strong>til</strong> en bæredygtig udvikling<br />
i det 21. århundrede, og<br />
den samlende overskrift for dette<br />
arbejde er: Vi har ikke råd <strong>til</strong> at<br />
spare på miljø-, energi- og klimainvesteringer.<br />
Redegørelse er et udtryk for<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s overordnede<br />
og langsigtede visioner og mål for<br />
de fem indsatsområder:<br />
• Mindskelse af miljøbelastningen<br />
• Fremme af en bæredygtig<br />
byudvikling og byomdannelse<br />
• Fremme af biologisk mangfoldighed<br />
• Inddragelse af befolkningen<br />
og erhvervslivet i det<br />
lokale Agenda 21-arbejde<br />
• Fremme af et samspil mellem<br />
beslutningerne vedrørende<br />
miljømæssige, trafikale,<br />
erhvervsmæssige,<br />
sociale, sundhedsmæssige,
uddannelsesmæssige, kulturelle<br />
og økonomiske forhold.<br />
For hvert af de fem indsatsområder<br />
er der angivet:<br />
• Hvor står vi i dag; hvad gør<br />
vi?<br />
• Visioner og mål<br />
• Hvordan skal der arbejdes<br />
Redegørelsens udmøntningsdel<br />
betragtes som en eksempelsamling<br />
og er som sådan et udtryk<br />
for, hvordan der mere konkret<br />
og kortsigtet skal arbejdes. Mange<br />
af de emner, der er omtalt i<br />
LA 21-redegørelsen, er således<br />
behandlet andre steder i denne<br />
kommuneplan, er medtaget i projektkataloget,<br />
eller er allerede<br />
igangsat i sideløbende projekter,<br />
eksempelvis projektet ENERGI i<br />
”Bæredygtigt <strong>Stevns</strong>”, der kommer<br />
<strong>til</strong> udtryk i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
klimastrategi.<br />
Hele <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s Lokal<br />
Agenda 21 strategi kan læses på<br />
www.stevns.dk LINK<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 47
4.2 Klimastrategi<br />
4.2 Klimastrategi<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har et særlig<br />
ansvar i forhold <strong>til</strong> indsatsen<br />
omkring klimaændringerne. En<br />
indsats der ikke alene skal sætte<br />
fokus på at håndtere ændringer,<br />
så som håndtering af en øget<br />
mængde overfladevand, sikring<br />
af veje, ændret sygdomsmønster<br />
mv. Men en indsats der også skal<br />
sættes fokus på at reducere drivhusgasudledningen<br />
som er med<br />
<strong>til</strong> at skabe klimaforandringen.<br />
Dette vil i første omgang primært<br />
ske ved at fokusere på reduktion<br />
af energiforbruget, men senere<br />
i planperioden fokusere mere<br />
bredt. Dette kan bl.a. ske ved en<br />
øget fokus på vedvarende energiformer,<br />
udlægning af lavbundsområder<br />
samt etablering af skov<br />
<strong>til</strong> binding af kuldioxid (CO2).<br />
Kommunalbestyrelsen har i forbindelse<br />
med budgetvedtagelsen<br />
for 2009, under punktet for gennemførsel<br />
af projekt - ” et (økonomisk)<br />
bæredygtigt <strong>Stevns</strong>” på<br />
sit møde den 26. februar 2009<br />
godkendt projektet Energi, der<br />
kommer <strong>til</strong> udtryk i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
klimastrategi. Projekt er<br />
et af de initiativer, der skal sikre<br />
besparelser eller merindtægter <strong>til</strong><br />
kommunen, såvel som det er målet<br />
at spare energi, blandt andet<br />
ved energi-effektiviseringer og<br />
samtidig mindske CO2 udslippet.<br />
48 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s klimastrategi<br />
tager afsæt i et ønske om at<br />
forbruget af de fossile brændsler<br />
mindskes bl.a. ved at undersøge<br />
mulighederne for anvendelse<br />
af vedvarende energi (f.eks. fra<br />
vindmøller og biogasanlæg) og<br />
således medvirke <strong>til</strong> at der generelt<br />
kan produceres mere ”ren”<br />
energi, samt at reducere energiforbruget<br />
i de kommunale bygninger.<br />
Som beskrevet i Klimastrategien,<br />
er energiforbruget i den offentlige<br />
sektor stort og stiger stadig. I de<br />
seneste år er elforbruget i kommunerne<br />
samlet set steget med<br />
ca. 1 % om året. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
råder over en stor bygningsmasse,<br />
der skal opvarmes, oplyses<br />
og ven<strong>til</strong>eres. Dette sker i de<br />
fleste <strong>til</strong>fælde ved hjælp af fossile<br />
brændsler. De samme bygninger<br />
skal jævnligt vedligeholdes og renoveres,<br />
hvilket åbner mulighed<br />
for indpasning af flere energirigtige<br />
løsninger heriblandt eksempelvis<br />
øget isolering. Det samme<br />
gælder ved nybyggeri.<br />
Som led i den igangværende<br />
energimærkning af de kommunale<br />
bygninger, er det muligt at<br />
få et overblik over kommunens<br />
energiforbrug, samt at udarbejde<br />
forslag, der kan reducere energiforbruget.<br />
Energibesparelserne<br />
går på el, naturgas og olie, mens<br />
rammerne for projektet i første<br />
omgang er den samlede kommunale<br />
bygningsmasse.<br />
<strong>Kommune</strong>rnes Landsforening<br />
har indgået en aftale med transport-<br />
og energiministeren om<br />
realisering af energibesparelser i<br />
kommunerne. <strong>Kommune</strong>rne skal<br />
gennemføre de rentable energibesparelsesprojekter,<br />
der er anbefalet<br />
ved energimærkning af<br />
kommunens bygninger, og som<br />
har en <strong>til</strong>bagebetalingstid på ind<strong>til</strong><br />
5 år.<br />
Ifølge aftalen forpligter kommunerne<br />
sig <strong>til</strong> at implementere<br />
• Energieffektiv adfærd<br />
• Energieffektive bygninger<br />
• Energieffektive indkøb
<strong>Stevns</strong> kommune sigter desuden,<br />
som andre kommuner, på at blive<br />
CO2 neutral kommune i fremtiden.<br />
For at nå dette mål, kræver<br />
det at alle områder i kommunen<br />
er inddraget for at sikre, at bevidstheden<br />
om energi og klima er<br />
med som en del af de overvejelser<br />
kommunen gør sig i enhver<br />
henseende.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har følgende<br />
overordnede mål for energibesparelse<br />
i kommunens ejendomme<br />
og institutioner:<br />
• CO2 udledningen skal reduceres<br />
med 2 % årligt frem<br />
<strong>til</strong> udgangen af 2011. Herefter<br />
skal kommunen ops<strong>til</strong>le<br />
et mere langsigtet og<br />
ambitiøst mål for reduktionen.<br />
• Forebygge eller håndtere<br />
konsekvenserne af kommende<br />
klimaændringer på<br />
relevante områder såsom<br />
kloak mv.<br />
• Grundlag for identifikation<br />
og gennemførelse af<br />
energibesparelser bl.a.<br />
ved gennemførelse af EMO<br />
mærkningen (EnergiMærkeOrdningen)<br />
• Med den igangsatte energimærkning<br />
skal egne bygninger<br />
energioptimeres<br />
• For at fremme energieffektivitet<br />
skal der indføres<br />
energiledelse, så energibesparelser<br />
kan høstes igennem<br />
centralt ansvar og beslutninger<br />
- og de enkelte<br />
institutioner skal have en<br />
del af ansvaret for at gen-<br />
nemføre besparelserne.<br />
• Sikre energieffektiv drift og<br />
vedligehold af kommunens<br />
ejendomme<br />
• Sikre størst muligt udbytte<br />
af investeringerne af energibesparendeforanstaltninger<br />
• At begrænse kommunens<br />
energi- og vandforbrug ved<br />
at fremme energieffektive<br />
indkøb og energirigtig adfærd<br />
i institutioner og ejendomme<br />
• Sikre at medarbejderne bidrager<br />
<strong>til</strong> at nå målet<br />
Synliggørelse af kommunens Klimastrategi<br />
skal bl.a. ske ved at<br />
<strong>til</strong>træde Danmarks Naturfredningsforenings<br />
kampagne, ”Klimakommuner”.<br />
Med kampagnen<br />
vil Danmarks Naturfredningsforening<br />
hjælpe med at profilere<br />
kommunens klimaindsats frem<br />
mod det internationale klimatopmøde,<br />
som Danmark er vært for<br />
i december 2009, og videre frem.<br />
Desuden vil kommunen <strong>til</strong>træde<br />
Elsparefondens ”kurveknækkeraftale”,<br />
der <strong>til</strong>byder rådgivning,<br />
sparring og kampagne materiale.<br />
Klimastrategien udpeger fire<br />
overordnede indsatsområder:<br />
klima, energieffektivisering, adfærd<br />
og energirigtige indkøb. For<br />
hvert indsatsområde er et eller<br />
flere underemner, med hver deres<br />
opremsning af virkemidler der<br />
kan tages i brug for at nå målene.<br />
Eksempelvis ønsker kommunen<br />
fremover at indarbejde hensynet<br />
<strong>til</strong> energiforbrug i alle planer og<br />
anlæg, samt arbejde for en <strong>til</strong>pasning<br />
<strong>til</strong> de ændrede forhold<br />
den nye klimatiske situation kan<br />
medføre.<br />
For en stor dels vedkommende er<br />
virkemidlerne for indsatsområdet<br />
klima indarbejdet i kommuneplanen.<br />
Det drejer sig blandt andet<br />
om at skabe sammenhængende<br />
natur, byudvikling der minimerer<br />
transportbehovet, fremme lavenergistandarder<br />
i rammerne for<br />
lokalplanlægning mv..<br />
Hele <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s klimastrategi<br />
kan læses på www.<br />
stevns.dk LINK.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 49
4.3 Resumé af miljøvurdering<br />
4.3 Resumé af miljøvurdering<br />
Forudsætninger og 0-alternativet<br />
Udvikling betyder øget aktivitet,<br />
som vil medføre øget miljøbelastning<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> såvel som<br />
alle andre steder. Det betyder, at<br />
en øget boligudbygning samlet<br />
set vil øge kommunens belastning<br />
af miljøet - uanset hvor udbygningen<br />
sker.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er omfattet af<br />
landsplandirektivet Fingerplanen<br />
2007 og ligger uden for fingerbystrukturen<br />
i det øvrige hovedstadsområde<br />
(landområde). Fingerplan<br />
2007 bestemmer, at der i<br />
den kommunale planlægning kan<br />
udlægges ny byzone i det øvrige<br />
hovedstadsområde, når de overordnede<br />
interesser respekteres,<br />
herunder at byudviklingen er af<br />
lokal karakter og sker i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> kommunecentre eller som afrunding<br />
af andre bysamfund.<br />
Ind<strong>til</strong> den endelige vedtagelse af<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 havde<br />
regionplanretningslinjerne fra<br />
Regionplan 2005 for Storstrøms<br />
Amt og Hovedstadens Udviklingsråd<br />
retsvirkning som landsplandirektiv.<br />
I 2008 var der 21.885 indbyggere<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Der er i perioden<br />
2003 <strong>til</strong> 2008 sket en befolk-<br />
50 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
nings<strong>til</strong>vækst på 276 indbyggere,<br />
og befolkningsprognosen forudser<br />
en yderligere <strong>til</strong>vækst på 446<br />
indbyggere frem <strong>til</strong> 2015.<br />
Den fremtidige boligudbygning<br />
vil ske som afrunding og i forbindelse<br />
med eksisterende byer,<br />
hvor der er gode kollektive transportmuligheder.<br />
Udbygningen er<br />
beskeden og sikrer, at både offentlige<br />
og private service<strong>til</strong>bud<br />
kan opretholdes. Udvikling af<br />
erhverv sker som en udvidelses<br />
af anvendelsesmulighederne i et<br />
allerede udlagt erhvervsområde<br />
syd for Hårlev, således der kan<br />
etableres detailhandel med særlig<br />
pladskrævende varegrupper<br />
(området er endnu ikke er taget<br />
i anvendelse).<br />
I forbindelse med kommunalreformen<br />
har <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
overtaget regionplan<strong>til</strong>lægget<br />
vedrørende omfartsvejen syd for<br />
Strøby Egede. Tillægget er indarbejdet<br />
i kommuneplanen uden<br />
ændringer.<br />
I forhold <strong>til</strong> 0-alternativet er de<br />
ændringer, kommuneplanen giver<br />
mulighed for begrænset og har <strong>til</strong><br />
formål at kunne opretholde kommunes<br />
service<strong>til</strong>bud med hensyn<br />
<strong>til</strong> skoler, daginstitutioner og<br />
lignende samt at give mulighed<br />
for arbejdspladser i <strong>Stevns</strong> Kom-<br />
mune. 0-alternativet vil kunne<br />
betyde længere transport <strong>til</strong> arbejdspladser<br />
og offentlige servicefunktioner<br />
for indbyggerne i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Et 0-alternativ<br />
vurderes ikke at betyde færre<br />
miljøproblemer, men vil blot flytte<br />
dem <strong>til</strong> andre steder i regionen.<br />
Boligudbygning<br />
Udbygning i antallet af boliger<br />
i kommunen vil generelt føre <strong>til</strong><br />
en stigning i kommunens samlede<br />
energi- og ressourceforbrug.<br />
Nye borgere vil bidrage <strong>til</strong> at øge<br />
påvirkningen af miljøet samt øge<br />
trafikmængden.<br />
Den planlagte boligudbygning understøtter<br />
kommuneplanens bymønster<br />
og infrastruktur, herunder<br />
den kollektive trafikbetjening.<br />
Der er udlagt 18ha nye arealer<br />
<strong>til</strong> boligformål, og samtidig er et<br />
<strong>til</strong>svarende areal enten taget ud<br />
af kommuneplanen, udskudt <strong>til</strong><br />
efter planperioden, eller udlagt <strong>til</strong><br />
rekreative formål i stedet.<br />
Der er ved udlægget af nye arealer<br />
lagt vægt på at minimere påvirkningen<br />
af natur og landskabsværdierne<br />
samt at friholde det<br />
åbne land for bebyggelse. Boligområderne<br />
er udlagt på arealer,<br />
der ikke er omfattet af natur- og<br />
landskabsinteresser. Dog ligger
oligområderne inden for sær-<br />
lige drikkevandsinteresser, og der<br />
skal derfor ske en overvågning af<br />
drikkevandets kvalitet.<br />
Nye boligområder i Hårlev og Store<br />
Heddinge vil påvirke områdernes<br />
kvaliteter som bynær natur,<br />
og der skal foretages de nødvendige<br />
afværgeforanstaltninger for<br />
at hindre en negativ påvirkning af<br />
grundvandet og de nærliggende<br />
vandløb.<br />
Detailhandel<br />
En udvidet mulighed for etablering<br />
af butikker, der forhandler<br />
pladskrævende varegrupper i erhvervsområdet<br />
kan give en øget<br />
støjpåvirkning og øget trafikmængde<br />
<strong>til</strong> og fra området. Støjen<br />
vil både være i form af trafikstøj<br />
fra personbiler og vare<strong>til</strong>kørsel<br />
med tunge køretøjer samt støj<br />
fra ven<strong>til</strong>ationsanlæg og lignende.<br />
Muligheden for detailhandlen vurderes<br />
ikke at påvirke området<br />
væsentligt udover 0-alternativet.<br />
Vejkapaciteten kan om nødvendigt<br />
udvides, såfremt der skulle<br />
opstå væsentlige trængselsproblemer<br />
<strong>til</strong> området.<br />
Mandehoved<br />
Kommunalbestyrelsen har med<br />
kommuneplanen beskrevet den<br />
konkrete hensigt, at i kommende<br />
planperiode at arbejde for at det<br />
skal blive muligt at ændre anvendelse<br />
af den tidligere kaserne, nu<br />
asylcenter ved Mandehoved.<br />
Mulighed for en ny anvendelse<br />
af bygninger på det tidligere kaserneområde<br />
ved Mandehoved<br />
vil primært forårsage øget trafik<br />
på vejene <strong>til</strong> stedet med støj og<br />
i mindre grad øget luftforurening<br />
som følge. Slid på naturen<br />
langs klinten vil øges, men negative<br />
effekter kan afværges. En<br />
ny anvendelse af Mandehoved vil<br />
betyde nye arbejdspladser i kommunen.<br />
Omfartsvej ved Strøby Egede<br />
Omfartsvejen vil betyde mindre<br />
trafik i byen og dermed faldende<br />
støj og luft-forurening her. Yderligere<br />
vil omfartsvejen også bedre<br />
trafiksikkerheden i byen.<br />
Omfartsvejen løber gennem et<br />
Natura 2000-område, hvilket vil<br />
give negative effekter for dette<br />
område. Tryggevælde Å og Ådal<br />
er omfattet af en række beskyttelsesinteresser<br />
samt rekreative<br />
og kulturhistoriske interesser, der<br />
vil blive påvirket negativt.<br />
Overvågning<br />
Sektorlovgivningen sikrer overvågning<br />
af de fleste evt. påvirkede<br />
parametre. Der vil således ske<br />
en overvågning via sektoradministration<br />
og ved udarbejdelse af<br />
kommunens grønne regnskaber.<br />
Desuden vil der i forbindelse med<br />
udarbejdelse af lokalplaner af eksempelvis<br />
byudvikling eller ved<br />
detailplanlægning for infrastruktur<br />
som minimum blive gennemført<br />
en miljøscreening i henhold<br />
<strong>til</strong> loven om miljøvurdering af<br />
planer og programmer. Dette vil<br />
sikre, at miljøkonsekvenserne af<br />
samtlige lokalplanforslag m.m.<br />
vil blive belyst på en systematisk<br />
måde, og at eventuelt væsentlige<br />
eller kritiske miljøforhold vil blive<br />
afdækket på et tidligt tidspunkt i<br />
planprocessen. I forbindelse med<br />
evt. miljøvurdering af konkrete<br />
projekter, vil der blive udarbejdet<br />
et mere detaljerede overvågningsprogram,<br />
end miljøvurderingen<br />
af kommuneplanen giver<br />
mulighed for.<br />
I forbindelse med større byggeog<br />
anlægsarbejder, der er omfattet<br />
af VVM-bekendtgørelsen<br />
(Bekendtgørelse nr. 1335 af 6.<br />
december 2006 om vurdering af<br />
visse offentlige og private anlægs<br />
virkning på miljøet (VVM)) vil der<br />
som minimum blive gennemført<br />
en VVM-screening. I de <strong>til</strong>fælde,<br />
hvor screeningen fører <strong>til</strong> et krav<br />
om miljøvurdering, vil der i for-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 51
indelse med denne blive s<strong>til</strong>let<br />
krav om overvågning af projektets<br />
indvirkninger på miljøet.<br />
Overvågning af trafikmængde,<br />
-støj og -sikkerhed sker efter<br />
gældende regler på området.<br />
Ved næste kommuneplanrevision<br />
vil kommunen beskrive den samlede<br />
gennemførte overvågning af<br />
miljøet i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Der<br />
vil blive fulgt op på, om udviklingen<br />
har været som forventet, og<br />
om der eventuelt vil være behov<br />
for <strong>til</strong>tag <strong>til</strong> at modvirke uønskede<br />
miljømæssige virkninger af planlægningen.<br />
52 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
Hæfte 2<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Kerneområder
Indhold<br />
Indhold 56<br />
Kerneområder 58<br />
5 Bosætning 60<br />
5.1 Visioner og mål 61<br />
5.2 Strategi 63<br />
5.3 Arbejdet med landsbyerne i de tidligere kommuner 67<br />
6 Turisme 70<br />
6.1 Vision 71<br />
6.2 Strategi 72<br />
6.3 Turistpolitik 73<br />
7 Aktivitet og sundhed 78<br />
7.1 Vision og mål 79<br />
7.2 Strategi 80<br />
7.3 Sundhedspolitik 81<br />
8 Infrastruktur 84<br />
8.1 Vision 85<br />
8.2 Strategi 86<br />
8.3 Eksempler på igangværende arbejde 88<br />
9 Borgerinddragelse 90<br />
9.1 Visioner og mål 91<br />
9.2 Strategi 92<br />
9.3 LAG-<strong>Stevns</strong> 93<br />
56 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 57
Kerneområder<br />
Kerneområder<br />
På baggrund af den offentlige debat<br />
i forbindelse med udarbejdelsen<br />
af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>strategien<br />
(nærmere omtalt i hæftet Hovedstruktur,<br />
”1.2 Planstrategien”),<br />
blev der udvalgt 3 kerneområder,<br />
hvor <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har styrker,<br />
der kan arbejdes videre på,<br />
nemlig Bosætning, Turisme og<br />
Aktivitet og Sundhed.<br />
Det blev også klart, bl.a. ud fra de<br />
kommentarer, der blev samlet op<br />
på borgermødet i februar 2007,<br />
at en forbedring af infrastrukturen,<br />
altså blandt andet veje, toge<br />
mv., på <strong>Stevns</strong> er en forudsætning<br />
for at kunne udvikle kerneområderne,<br />
ligesom den måde,<br />
der samarbejdes mellem kommune<br />
og borgere er det.<br />
Vi må og skal kunne komme lettere<br />
<strong>til</strong> og fra samt rundt på <strong>Stevns</strong>.<br />
Og så skal der være en god og<br />
konstruktiv dialog mellem borgere,<br />
lokalsamfund, foreninger osv.<br />
På den baggrund blev det besluttet,<br />
at der skulle arbejdes videre<br />
på yderligere to fronter, nemlig<br />
Infrastruktur og Borgerdeltagelse.<br />
Kerneområderne kunne derfor<br />
opsættes i et skema som nedenstående<br />
58 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
I dette hæfte præsenteres visioner,<br />
mål og strategier for kerneområderne.<br />
Strategierne blev første<br />
gang fremsat i planstrategien.<br />
Herudover vil eventuelle politikker,<br />
indsatsområder eller igangværende<br />
arbejde omhandlende<br />
kerneområderne blive præsenteret.<br />
De egentlige retningslinjer<br />
for emnerne vil være at finde i<br />
hæftet Retningslinjer.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 59
5 Bosætning<br />
5 Bosætning<br />
På borgermødet i forbindelse med<br />
udarbejdelse af planstrategien<br />
blev borgerne blandt andet s<strong>til</strong>let<br />
spørgsmålet: ”Hvad skal der<br />
<strong>til</strong> for at gøre <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> <strong>til</strong><br />
en særlig attraktiv bosætningskommune<br />
for dem, der vælger at<br />
pendle i Øresundsregionen?”.<br />
Ser man på borgernes svar synes<br />
det oplagt, at de fremherskende<br />
elementer er alt det, der<br />
er ”udenom” boligbebyggelserne<br />
og de enkelte huse – det er det,<br />
vi kan kalde rammebetingelserne<br />
for bosætning. Det er altså opfyldelsen<br />
af rammebetingelserne,<br />
der udgør en god bosætningspolitik.<br />
60 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
5.1 Visioner og mål<br />
5.1 Visioner og mål<br />
Bosætning er et bredt og komplekst<br />
tema, der indeholder utallige<br />
emner. I planstrategien fokuseres<br />
der på emnerne Landsbyerne,<br />
Nybyggeri og områdernes<br />
forskellighed – herunder arkitekturpolitik,<br />
Adgang <strong>til</strong> naturen og<br />
Mere plads <strong>til</strong> byudvikling – nye<br />
områder.<br />
Kommunalbestyrelsen vision for<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> omhandler i<br />
stort omfang bosætning, det at<br />
være en attraktiv bosætningskommune:<br />
” <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil være kendt<br />
for at have lokalområder, der byder<br />
på store naturværdier, varierede<br />
boligområder, det stærke<br />
lokale foreningsliv og en god trafikal<br />
<strong>til</strong>gængelighed.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil byområdernes<br />
forskellighed være den<br />
største kvalitet. Hvert lokalområde<br />
har sit kendetegn; købstaden,<br />
stationsbyen, boligbyen, kystbyen,<br />
havnebyen, landsbyen og<br />
sommerhusområdet. Hvert område<br />
skal udvikles med udgangspunkt<br />
i det, der er lokalområdets<br />
særlige kvalitet og styrke, og<br />
hvor det lokale forenings-, kulturog<br />
idrætsliv giver lokalområderne<br />
identitet.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være en<br />
særlig attraktiv bosætningskommune<br />
for dem, som vælger at<br />
pendle i Øresundsregionens attraktive<br />
og varierede arbejdsmarked.”<br />
Ud over visionen, har kommunalbestyrelsen<br />
en række mål for bosætningen,<br />
både overordnet set,<br />
og for de enkelte delemner.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 61
Overordnet set vil Kommunalbe-<br />
styrelsen:<br />
• Profilere <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
som en attraktiv bosætningskommune<br />
i forhold <strong>til</strong><br />
Hovedstadsområdet og de<br />
større bycentre<br />
• Sikre, at de forskelligheder,<br />
der er karakteristiske<br />
for kommunens områder,<br />
fastholdes og understreges<br />
gennem planlægning og<br />
administrative <strong>til</strong>ladelser <strong>til</strong><br />
byggeri og anlæg<br />
I forhold <strong>til</strong> landsbyerne vil Kommunalbestyrelsen:<br />
• ved afgrænsning og planlægning<br />
af landsbyerne og<br />
ved administration af plan-<br />
og byggelovgivningen sikre<br />
og udvikle fysiske rammer,<br />
forbedre adgangen <strong>til</strong> naturen<br />
og nærrekreative områder,<br />
forstærke infrastrukturen<br />
mv. for på den måde<br />
at sikre gode levevilkår for<br />
såvel indbyggere og virksomheder,<br />
herunder<br />
• sikre de værdifulde naturværdier<br />
og de bevaringsværdige<br />
bebyggelser,<br />
strukturer og kulturmiljøer,<br />
• sikre et godt bymiljø og sikker<br />
færdsel for gående og<br />
cyklister,<br />
• sikre mulighed for udvikling<br />
i harmoni med det eksisterende<br />
bymiljø,<br />
• arbejde for at udviklingen<br />
sker under hensyn <strong>til</strong> landbrugets<br />
og andre erhvervs<br />
eksistens,<br />
62 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
• medvirke <strong>til</strong>, at arbejdet<br />
foregår i tæt dialog og samarbejde<br />
med landsbyernes<br />
indbyggere.<br />
I forhold <strong>til</strong> nybyggeri og områdernes<br />
forskellighed vil Kommunalbestyrelsen:<br />
• ved udlæg og planlægning<br />
af nye byudviklingsområder<br />
og ved planlægning af eksisterende<br />
områder gøre områdernes<br />
forskellighed <strong>til</strong> en<br />
attraktiv kvalitet,<br />
• søge forskelligheden sikret<br />
gennem sagsbehandling og<br />
planlægning af enkeltprojekter<br />
eller gennem bevarende<br />
lokalplanlægning,<br />
• afhængig af efterspørgslen<br />
undersøge, om der skal<br />
satses på at bygge tættere<br />
og højere i visse dele af<br />
kommunen.<br />
Herudover vil kommunalbestyrelsen:<br />
• sætte fokus på arkitektur (i<br />
bred forstand) som en rammebetingelse<br />
for en øget<br />
bosætning og derfor<br />
• udarbejde en arkitekturpolitik,<br />
som understøtter<br />
et ønske om at bevare de<br />
værdifulde by- og landsbymiljøer,<br />
samtidig med at<br />
der gives plads <strong>til</strong> nytænkning<br />
ved planlægning og<br />
opførelse af nye bebyggelser.<br />
Sidste fokusområde i forhold <strong>til</strong><br />
bosætning er adgang <strong>til</strong> naturen,<br />
nærrekreative områder. I denne<br />
forbindelse vil Kommunalbestyrelsen:<br />
• sikre befolkningen adgang<br />
<strong>til</strong> rekreativ udfoldelse under<br />
hensyn <strong>til</strong> de naturgivne<br />
betingelser,<br />
• sikre gode forbindelser<br />
mellem naturområder og<br />
særlige friluftsområder, <strong>til</strong><br />
gavn for både lokalbefolkningen<br />
og turismen, uden<br />
at natur- og landskabsinteresser<br />
<strong>til</strong>sidesættes.<br />
• sikre adgang <strong>til</strong> et bredt<br />
udvalg af friluftsområder<br />
såvel bynært, lokalt som<br />
områder af regional betydning,<br />
• etablere nærrekreative<br />
områder, der har fokus på<br />
sundheds- og naturmæssige<br />
værdier.
5.2 Strategi<br />
5.2 Strategi<br />
Vi skal være flere på <strong>Stevns</strong> - derfor<br />
får vi brug for nye boligområder.<br />
I planlægningen skal vi tage<br />
hensyn <strong>til</strong> områdernes særlige<br />
kendetegn, så vi kan bevare den<br />
spændende variation, vi har i byog<br />
boligområderne i dag og væksten<br />
skal primært ske i egnede<br />
og planlagte områder, hvor den<br />
nødvendige offentlige og private<br />
service er <strong>til</strong>gængelig.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil byområdernes<br />
forskellighed være den<br />
største kvalitet, idet hvert lokalområde<br />
har sit kendetegn; købstaden,<br />
stationsbyen, boligbyen,<br />
kystbyen, havnebyen, landsbyen<br />
og sommerhusområdet.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er beriget med<br />
en række forskellige bysamfund<br />
og varierede boliger.<br />
I <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 er de nuværende<br />
boligområder suppleres<br />
med nye. Det skal sikre, at der er<br />
plads <strong>til</strong> flere boliger i fremtiden.<br />
For at styrke bosætningen skal<br />
bolig<strong>til</strong>buddene samt de eksisterende<br />
by- og boligmiljøer samtidig<br />
udvikles.<br />
De 4 områder vi satser på er som<br />
tidligere nævnt:<br />
Landsbyerne<br />
Nybyggeri og områdernes for-<br />
skellighed – herunder arkitekturpolitik<br />
Adgang <strong>til</strong> naturen<br />
Mere plads <strong>til</strong> byudvikling – nye<br />
områder – se afsnit ”10.1 Byudvikling<br />
og arealudlæg”.<br />
Der kan ops<strong>til</strong>les følgende grove<br />
målhierarki for kommuneplanlægningen:<br />
1. Bedre service – bedre forhold –<br />
for borgerne på <strong>Stevns</strong>.<br />
2. Flere penge <strong>til</strong> dette formål.<br />
3. Flere penge(= bedre udskrivningsgrundlag)<br />
i kraft af eksempelvis<br />
netto<strong>til</strong>flytning, såfremt<br />
der ikke er tale om <strong>til</strong>flyttere med<br />
lavere indkomster, og såfremt de<br />
afledte omkostninger (driftsudgifter)<br />
ikke overstiger skatteprovenuet<br />
eller blot <strong>til</strong>flytning af borgere/erhverv<br />
med bedre indkomster<br />
end eksisterende borgere/<br />
erhverv – ikke nødvendigvis netto<strong>til</strong>flytning.<br />
4. Hvordan får man folk <strong>til</strong> at flytte<br />
<strong>til</strong> <strong>Stevns</strong>?<br />
En strategi for øget bosætning<br />
– og dermed en netto<strong>til</strong>flytning/<br />
forbedring af udskrivningsgrundlaget<br />
– er mere end blot at markedsføre<br />
de muligheder, der allerede<br />
eksisterer.<br />
Det er vigtigt at fokusere på den<br />
sociale og ikke mindst erhvervs-<br />
mæssige dynamik og innovationskraft,<br />
som <strong>til</strong>flyttere og nye<br />
virksomheder medbringer med<br />
det formål at udnytte de muligheder,<br />
som Hovedstadsregionen<br />
giver, samtidig med, at <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> fastholdes som en<br />
attraktiv bopælskommune for<br />
stevnsboerne.<br />
For at styrke bosætningen kræves<br />
det overordnet set, at der sættes<br />
ind på følgende områder: markedsføring,<br />
produktudvikling af<br />
bolig<strong>til</strong>bud og by- og boligmiljøer<br />
og udvikling af rammebetingelser<br />
for bosætning.<br />
Markedsføring vil indgå som et<br />
integreret element i det arbejde,<br />
der skal udføres for at gøre<br />
<strong>Stevns</strong> attraktiv for nye virksomheder,<br />
nye borgere og turister.<br />
Produktudvikling af bolig<strong>til</strong>bud<br />
og by- og boligmiljøer - der skal<br />
være noget at ”sælge”! Og flere<br />
forskellige behov skal kunne<br />
dækkes.<br />
Udvikling af rammebetingelser for<br />
bosætning - forudsætningerne for<br />
bosætning er mangesidige.<br />
Det drejer sig om hele spektret<br />
af offentlig service og især daginstitutioner,<br />
skoler, offentlig trans-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 63
port, infrastruktur og <strong>til</strong>gængelighed<br />
(adgang <strong>til</strong> rekreative områder),<br />
kultur- og fritids<strong>til</strong>bud, naturpleje<br />
og miljø.<br />
Landsbyerne<br />
Landsbyerne er opstået over en<br />
ca. 1.000 år lang periode. De<br />
ældste er grundlagt omkring vores<br />
tidsregnings begyndelse,<br />
de yngste fra tidlig middelalder,<br />
samtidig med den periode, hvor<br />
kirkebyggeriet tog fart. Først med<br />
udskiftningen i tiden omkring<br />
1800 undergik den ældste bebyggelsesstruktur<br />
en mere gennemgribende<br />
forandring.<br />
Generelt er landsbyers placering<br />
ofte sammenfaldende med de<br />
ældste bopladser og placerer sig<br />
i forhold <strong>til</strong> <strong>til</strong>gængeligheden af<br />
de lokale ressourcer. Ferskvand/<br />
kildevand, god agerjord, græsningsarealer<br />
og enge, brændsel i<br />
form af træ og tørv og ikke mindst<br />
byggematerialer.<br />
<strong>Stevns</strong> var før udskiftningen domineret<br />
af landsbyer med 20 gårde<br />
eller derover, undtaget det lille<br />
sogn Højerup og Lyderslev Sogn.<br />
De mange herregårde og deraf<br />
fæstebønder betød naturligt nok,<br />
at mængden af enkeltgårde var<br />
begrænset <strong>til</strong> mellem 1-5 %.<br />
Var landsbyen for stor, måtte<br />
man ty <strong>til</strong> den anden metode med<br />
blokudskiftning og at flytte går-<br />
64 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
den ud <strong>til</strong> de nye marker. De udflyttede<br />
gårde beholdt ofte haverne<br />
og deres gamle byggegrunde i<br />
landsbyen, mens den oprindelige<br />
hovedbygning blev anvendt som<br />
aftægtshus eller med lethed blev<br />
lejet ud <strong>til</strong> landsbyens voksende<br />
stand af håndværkere.<br />
Strøby var i 1880’erne en af Danmarks<br />
største landsbyer med 58<br />
gårde og to jordløse huse.<br />
Til sammenligning kan nævnes,<br />
at Store Heddinge i 1677 bestod<br />
af i alt 32 gårde og 71 huse.<br />
I kommuneplanstrategien er det<br />
beskrevet, hvordan vi sammen<br />
med landsbyernes beboere, lokale<br />
arbejdsgrupper m.fl. skal<br />
se landsbyerne nærmere efter i<br />
sømmene for at kunne finde metoder<br />
<strong>til</strong> at bevare og forbedre<br />
deres kvaliteter, og for at vi kan<br />
sikre adgangen <strong>til</strong> nærrekreative<br />
områder.<br />
Vi skal samtidig tage hensyn <strong>til</strong>,<br />
at landbruget og andre erhverv<br />
skal have mulighed for drift og<br />
etablering.<br />
Måske skal der suppleres med nye<br />
områder i landsbyerne – i så fald<br />
skal vi se på, hvordan de bedst<br />
kan etableres.<br />
Værdifulde naturområder og bevaringsværdige<br />
kulturmiljøer skal<br />
sikres, så de fortsat vil være aktiver<br />
for landsbyen, men der skal<br />
samtidig være plads <strong>til</strong> fornyelse<br />
og nytænkning.<br />
Ved at indføre en præmieringsordning<br />
for landsbyerne vil vi <strong>til</strong>skynde<br />
indbyggerne <strong>til</strong> at gøre en
indsats for at landsbyerne frem-<br />
træder pæne og attraktive.<br />
Gl. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> udarbejdede<br />
i 2001/2002 et kommuneatlas,<br />
som bl.a. gennemgår landsbyerne<br />
og registrerer de bevaringsværdige<br />
bygninger. Se i øvrigt afsnit<br />
”15.1 Kulturmiljø og –værdier<br />
samt bygningsbevaring”.<br />
Vi bør kigge nærmere på disse<br />
bygninger, som medvirker <strong>til</strong> at<br />
gøre landsbyerne attraktive – <strong>til</strong><br />
fordel for både lokalområdet og<br />
kommunen. Vi vil i den forbindelse<br />
overveje, om der kan gives<br />
støtte <strong>til</strong> vedligeholdelsesarbejder.<br />
Nybyggeri og områdernes forskellighed<br />
Variationen af bysamfund og boligområder<br />
er med <strong>til</strong> at gøre<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>til</strong> en attraktiv kommune.<br />
Vi skal holde os de forskellige byområders<br />
forskellighed for øje, og<br />
de lokale kendetegn skal styrkes.<br />
Geografi, fysiske forhold og fremherskende<br />
erhverv er blandt de<br />
forhold, der kendetegner et områdes<br />
oprindelige bebyggelsesstruktur<br />
og i visse <strong>til</strong>fælde særegne<br />
byggeskik.<br />
I <strong>Stevns</strong> har vi købstaden, stationsbyen,<br />
boligbyen, kystbyen,<br />
havnebyen, landsbyen, sommer-<br />
husområderne, husene på landet<br />
og det åbne landbrugsland med<br />
oprindelige og nye bondegårde.<br />
Der skal også i fremtiden være<br />
forskel på, hvordan et hus eller<br />
et boligområde ser ud f.eks. i en<br />
stationsby og i et nyt villakvarter.<br />
Udformning og planlægning af<br />
nye boligområder og bydele skal<br />
derfor ske under hensyntagen <strong>til</strong><br />
områdets særlige kendetegn og<br />
stemning. Og planlægningen skal<br />
sikre, at forskellighederne bevares.<br />
Der skal udlægges nye områder<br />
med byggegrunde i forskellige<br />
størrelser og med mulighed<br />
for forskellige hus- og boligtyper<br />
afhængigt af, hvor i kommunen,<br />
det sker.<br />
Desuden skal vi se på, om det<br />
skal være muligt at bygge tættere<br />
og i højden i udvalgte områder,<br />
og eventuelt også i visse eksisterende<br />
byområder.<br />
Hvert område i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
skal udvikles med udgangspunkt i<br />
det, der er lokalområdets særlige<br />
kvalitet og styrke - Det er det, vi<br />
kalder særkendeplanlægning.<br />
Arkitekturpolitik<br />
For at kunne forfølge det erklærede<br />
mål om at fastholde de forskellige<br />
lokaliteters og bebyggelsers<br />
særlige kendetegn, skal det være<br />
muligt for Kommunalbestyrelsen<br />
og administrationen at have hånd<br />
i hanke med planlægning og udvikling<br />
af nye boligområder og<br />
med beskyttelsen af bevaringsværdige<br />
bygninger og sammenhænge.<br />
Der bliver derfor nu taget<br />
hul på arbejdet med at udvikle en<br />
egentlig stevnsk arkitekturpolitik.<br />
For et par generationer siden var<br />
byggeriet præget af traditioner<br />
og s<strong>til</strong>skift over længere perioder.<br />
Materialevalgene var meget begrænsede.<br />
I dag er mulighederne<br />
for brug af forskellige materialer<br />
enorm, hvorfor risikoen for både<br />
teknisk og æstetisk uhensigtsmæssig<br />
håndtering ved sammensætningen<br />
af materialer i dag bliver<br />
meget stor.<br />
Generelt har interessen i samfundet<br />
for ”de rigtige og forkerte<br />
løsninger” aldrig været større end<br />
nu.<br />
Regeringen har i 2007 med stort<br />
set alle ministerier involveret barslet<br />
med en dansk arkitekturpolitik,<br />
”Arkitekturnation Danmark”.<br />
Og flere kommuner har vedtaget<br />
regelsæt for, hvordan der skal<br />
sikres opnået kvalitet i byggeriet.<br />
I ”Arkitekturnation Danmark” står<br />
bl.a. følgende:<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 65
I kommunerne og regionerne<br />
vil den nationale arkitekturpolitik<br />
<strong>til</strong>svarende kunne tjene som<br />
inspiration for arbejdet med en<br />
række centrale arkitekturpolitiske<br />
aspekter. Det gælder ikke mindst<br />
inden for den by- og regionsudvikling,<br />
som i de kommende år<br />
følger naturligt i forlængelse af<br />
strukturreformen.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er der udarbejdet<br />
vejledninger for byggeri og<br />
vedligeholdelse i Store Heddinge<br />
og i landsbyerne og det åbne<br />
land, ligesom der findes retningslinjer<br />
for behandling af landzonesager.<br />
LINK<br />
En kommune regulerer både det<br />
offentlige og det private byggeri i<br />
kommune- og lokalplaner og gennem<br />
bygge<strong>til</strong>ladelser.<br />
En arkitekturpolitik kan medvirke<br />
<strong>til</strong> at skabe debat om en ny bebyggelse,<br />
som vi skal leve med i<br />
mange generationer, og som et<br />
fælles redskab kan en sådan politik<br />
være med <strong>til</strong> at udvikle <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
Adgang <strong>til</strong> naturen, nærrekreative<br />
områder<br />
<strong>Stevns</strong> kan kendes på bl.a. <strong>Stevns</strong><br />
Klint med Trampestien, Tryggevælde<br />
Ådal, det store udsyn, lyset<br />
og den høje himmel; et storslået<br />
66 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
landskab, hvad enten det er det<br />
åbne land, skoven eller den lange<br />
kystlinje, man søger.<br />
Derfor skal vi også forsøge at forbedre<br />
adgangen <strong>til</strong> naturområder<br />
og nærrekreative områder, ligesom<br />
der skal skabes nære, rekreative<br />
områder i forbindelse med<br />
både eksisterende og nye boligområder.<br />
I forbindelse med at nye områder<br />
inddrages i byudviklingen, skal<br />
vi passe på ikke at ødelægge de<br />
værdier, som gør <strong>Stevns</strong> attraktiv<br />
som bosætningskommune.<br />
Der skal derfor udpeges zoner,<br />
som skal friholdes for ny bebyggelse,<br />
skovrejsning mv. for at<br />
sikre den frie udsigt og for at bevare<br />
landskabsrummet, herunder<br />
udsigten <strong>til</strong> Møn.
5.3 Arbejdet med landsbyerne i de tidligere kommuner<br />
5.3 Arbejdet med landsbyerne<br />
i de tidligere kommuner<br />
I de tidligere kommuneplaner for<br />
Vallø og Gl. <strong>Stevns</strong> kommuner<br />
har landsbyernes udvikling og deres<br />
betydning for kommunernes<br />
bosætningspotentiale været vigtige<br />
emner.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en for tidligere<br />
Vallø <strong>Kommune</strong>, Vallø 2016<br />
I Vallø 2016 er landsbyerne afgrænset<br />
og der er ops<strong>til</strong>ler rammer<br />
for lokalplanlægningen; det<br />
drejer sig om:<br />
Strøby (byzone, medtages ikke<br />
i det følgende), Valløby (delvis i<br />
byzone), Endeslev, Himlingøje,<br />
Varpelev, Store Tårnby og Vråby.<br />
Der er udarbejdet lokalplaner for<br />
dele af Valløby og for Endeslev,<br />
Varpelev og Himlingøje.<br />
I Vallø 2016 er ops<strong>til</strong>let det mål at<br />
fastlægge tidssvarende rammer<br />
for udviklingen i alle landsbyerne,<br />
idet revision af lokalplaner og nye<br />
lokalplaner for landsbyerne skal<br />
• ske under hensyn <strong>til</strong> eksisterende<br />
bevaringsværdige<br />
bebyggelser og strukturer,<br />
• sikre et godt bymiljø og sikker<br />
færdsel for gående og<br />
cyklister, og<br />
• sikre mulighed for byudvikling<br />
i de landsbyer, hvor<br />
dette kan ske i harmoni<br />
med eksisterende bymiljø.<br />
Der skal desuden udarbejdes lokalplaner<br />
for Store Tårnby og<br />
Vråby.<br />
Roskilde Amt har i sin oplistning<br />
af Særligt bevaringsværdige kulturmiljøer<br />
i Roskilde Amt, i publikationen<br />
af samme navn fra<br />
2000, medtaget Store Tårnby,<br />
Lille Tårnby, Varpelev, Endeslev,<br />
Poulstrup og Lystrup, idet disse<br />
landsbyejerlav hver ”udgør en<br />
helhed, der er prioriteret som<br />
særligt bevaringsværdigt kulturmiljø”.<br />
Roskilde Amt har i samme omgang<br />
udpeget landsbyejerlaugene<br />
Aggerup, Vråby, Skrosbjerg, Lille<br />
Linde, Ammerup og Himlingøje<br />
som helheder, ”der er prioriteret<br />
som bevaringsværdigt kulturmiljø”.<br />
Landsbyejerlauget Valløby udgør<br />
en helhed, ”der er prioriteret som<br />
bevaringsværdigt kulturmiljø.<br />
Undtaget er den nordligste del og<br />
nyeste tids udstykninger”.<br />
I Roskilde Amts udpegning dækker<br />
begrebet landsby over hele<br />
landsbyejerlauget og omfatter<br />
således både landsbykernen og<br />
ejerlavets jorder.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en for tidligere<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, PLAN 21 06<br />
I PLAN 21 06 er følgende landsby-<br />
er afgrænset, og der er ops<strong>til</strong>let<br />
rammer for lokalplanlægningen:<br />
Magleby, Sigerslev, Højerup, Lille<br />
Heddinge, Lyderslev/Gevnø og<br />
Lund.<br />
Boestofte er senere blevet afgrænset<br />
i et kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
Der er udarbejdet lokalplaner for<br />
Lille Heddinge og for dele af Magleby,<br />
Holtug og Lyderslev/Gevnø.<br />
Landsbyerne Arnøje, Frøslev,<br />
Havnelev og Tommestrup skal afgrænses<br />
i et kommende <strong>til</strong>læg <strong>til</strong><br />
kommuneplanen.<br />
I PLAN 21 06 er der ops<strong>til</strong>let disse<br />
generelle retningslinjer for landsbyerne:<br />
Bevaring:<br />
Landsbyernes miljømæssige kvaliteter<br />
skal søges fastholdt, særligt<br />
i forbindelse med nybyggeri,<br />
ombygning og vedligeholdelse.<br />
Dog uden at forhindre, at der kan<br />
ske en naturlig og nødvendig fornyelse.<br />
De kvaliteter, der skal bevares,<br />
drejer sig om det samlede<br />
miljø, enkelthuse, beplantning,<br />
vejforløb og gadejord.<br />
Boliger og anden bebyggelse:<br />
Der forudsættes et begrænset<br />
boligbyggeri i landsbyerne som<br />
afrunding eller udfyldning. For Sigerslevs<br />
og Lunds vedkommende<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 67
kan etablering af nye udstyknin-<br />
ger <strong>til</strong> bebyggelse og anlæg kun<br />
ske ved lokalplanlægning.<br />
Erhverv:<br />
Mindre erhverv skal have mulighed<br />
for etablering i landsbyerne.<br />
Herudover er hver af de afgrænsede<br />
landsbyer beskrevet, og der<br />
er ops<strong>til</strong>let mål og rammer for lokalplanlægningen.<br />
De større landsbyer i Gl. <strong>Stevns</strong><br />
er medtaget i landbyregistreringen<br />
fra 1980/81 og er omtalt i<br />
Forundersøgelsen 2001, <strong>Kommune</strong>atlas<br />
<strong>Stevns</strong>, og i selve kommuneatlasset,<br />
Byer og Bygninger<br />
2002, hvor Følgegruppen om<br />
landsbyerne bl.a. anbefaler følgende:<br />
Følgegruppen anbefaler, at man<br />
fortsat ved bevarende lokalplaner<br />
sikrer disse landsbymiljøer.<br />
Et må være en af kommunens<br />
fornemste opgaver bl.a. gennem<br />
en sådan bevaringsplanlægning<br />
at indgyde husejerne forståelse<br />
og respekt for de enestående kulturskatte,<br />
de forvalter. Man kan<br />
stadig i mange af landsbyerne<br />
udpege landsbyskolen, smedjen,<br />
mejeriet, møllen, land- eller<br />
skovarbejderboligen o.s.v. Renovering<br />
af disse bygninger bør ske<br />
på en måde, så den oprindelige<br />
68 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
brug stadig kan aflæses.<br />
Det anbefales også sikret, at de<br />
grønne islæt i landsbyerne, som<br />
f.eks. træer, beplantning, de<br />
grønne vænger og gadekærene<br />
bevares og vedligeholdes, evt.<br />
på basis af egentlig registrering<br />
heraf.<br />
Nybyggeri bør kun ske i begrænset<br />
omfang, og man skal undgå<br />
at det sker ved udfyldning og afrunding,<br />
men i nye arealudlæg.<br />
Netop kontakten <strong>til</strong> det åbne land<br />
er i sig selv en ønsket kvalitet, og<br />
de grønne vænger, gadekær og<br />
kik ud <strong>til</strong> det åbne land fastholder<br />
indtrykket heraf og giver afvekslende<br />
byrum. Nyt byggeri og<br />
renovering skal glide naturligt ind<br />
i det eksisterende, både gennem<br />
arkitektur, materiale- og farvevalg,<br />
og gennemføres med sans<br />
for den individuelle placering.<br />
LINK <strong>til</strong> <strong>Kommune</strong>atlaset og Forundersøgelsen.<br />
Udvikling af landsbyer<br />
For at forhindre, at landsbyerne i<br />
Danmark bliver mindre attraktive<br />
som bosætningsbyer, udgav Velfærdsministeriet<br />
i 2009 en vejledning,<br />
”Udvikling af landsbyer – en<br />
værktøjskasse”, som sætter fokus<br />
på mulighederne i disse landsbyer.<br />
Vejledningen kan anvendes <strong>til</strong><br />
at give overblik over mulighederne<br />
i gældende lovgivning og de<br />
<strong>til</strong>skudsordninger, som kan hjælpe<br />
kommunerne med at skabe en<br />
positiv udvikling, og samtidig kan<br />
den bruges som et inspirationskatalog.<br />
Vejledningen kan ses på <strong>Stevns</strong><br />
kommunes hjemmeside, LINK.<br />
Nogle af de emner, der omtales<br />
i vejledningen og som kan give<br />
inspiration <strong>til</strong> arbejdet i landsbyerne<br />
i <strong>Stevns</strong>, er:<br />
Aktører, kortlægning, løft <strong>til</strong><br />
landsbyen, oprydning, bevaring<br />
af bygningskulturen, <strong>til</strong>stand af<br />
boliger, proces for landsbyudvikling,<br />
metoder <strong>til</strong> dialog, fonde og<br />
andre <strong>til</strong>skudsmuligheder.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 69
6 Turisme<br />
6 Turisme<br />
På borgermødet i forbindelse med<br />
udarbejdelse af planstrategien<br />
havde borgerne nedenstående<br />
kommentarer <strong>til</strong> muligheder og<br />
udfordringer for udviklingen af<br />
<strong>Stevns</strong> som turistdestination.<br />
70 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
6.1 Vision<br />
6.1 Vision<br />
Kommunalbestyrelsen overordnede<br />
vision for turismen i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>:<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være<br />
kendt for at rumme et varieret<br />
erhvervsliv, hvor turisme, de eksisterende<br />
virksomheder og aktiv<br />
støtte <strong>til</strong> nye initiativer, er fundamentet.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal turismen<br />
på et bæredygtigt grundlag markedsføres<br />
og baseres på egnens<br />
attraktive kultur- og naturværdier.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 71
6.2 Strategi<br />
6.2 Strategi<br />
Høj himmel, hvide kridtbrud og<br />
smukke ådale. Natur- og kulturoplevelser<br />
er noget helt særligt i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> - det skal både<br />
vi og turisterne nyde godt af.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil være kendt<br />
som et oplevelsesrigt naturområde<br />
med gode rekreative muligheder<br />
for både den lokale befolkning<br />
og turister.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal turismen<br />
på et bæredygtigt grundlag markedsføres<br />
og baseres på egnens<br />
attraktive kultur- og naturværdier.<br />
Den stevnske natur er noget særligt,<br />
det ved alle, der færdes her.<br />
Den høje blå himmel, de dybe<br />
grønne skove, den hvide klint, de<br />
smukke ådale og de farvestrålende<br />
havne - man bevæger sig fra<br />
det ene postkortscenarie <strong>til</strong> det<br />
næste.<br />
Når vi taler om turisme, har vi<br />
blikket rettet mod de mange muligheder,<br />
der enten allerede er i<br />
kommunen, eller som kan skabes.<br />
Og samtidig skal de formidles,<br />
så potentielle turister kender<br />
<strong>til</strong> vores kultur- og naturværdier,<br />
oplevelser, aktiviteter mm.<br />
Vores udgangspunkt er, at turismen<br />
skal udvikles på et bæredygtigt<br />
grundlag.<br />
Når vi planlægger nye initiativer,<br />
72 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
skal vi derfor altid afveje fordele<br />
og ulemper i forhold <strong>til</strong>, om den<br />
nye aktivitet kan passe ind på en<br />
acceptabel måde.<br />
Det skal være attraktivt at besøge<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, hvor forskellige<br />
oplevelser og events – store<br />
som små – indgår i en større<br />
sammenhæng.<br />
Vi skal blive bedre <strong>til</strong> at fortælle<br />
om de gode oplevelser, der venter<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, og gøre dem<br />
kendt.<br />
Der er mange eksempler på oplevelser,<br />
f.eks. koncerterne i<br />
Solgårdsparken, Friluftsscenens<br />
fores<strong>til</strong>linger, Pinsegudstjeneste i<br />
Boesdal, ture i naturen o.l.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil fremme udviklingen<br />
af flere overnatningsmuligheder<br />
i lokalområdet og<br />
styrke markedsføringen. Lokalt<br />
kan det ske via blandt andet forbedret<br />
skiltning og andre muligheder<br />
for visuel kommunikation.<br />
Alle i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er med <strong>til</strong><br />
at formidle oplevelser og værdier,<br />
det gælder også det stevnske erhvervsliv,<br />
som samarbejder aktivt<br />
med turisterhvervet.<br />
Udviklingen af turismen i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> skal bygge på et godt<br />
samarbejde mellem de lokale,<br />
kommunen og de regionale aktører,<br />
som alle kan være med <strong>til</strong><br />
at udvikle <strong>til</strong>buddene - <strong>til</strong> gavn for<br />
både turister og egne borgere.
6.3 Turistpolitik<br />
6.3 Turistpolitik<br />
I kommende planperiode skal der<br />
udarbejdes en sammenhængende<br />
turiststrategi, der på baggrund af<br />
en turistpolitisk redegørelse, danner<br />
grundlag for lokalisering af<br />
nye turistanlæg og evt. ændring<br />
af eksisterende, samt for kommendekommuneplanretningslinjer<br />
på turismeområdet.<br />
I efteråret 2009 forventes kommunalbestyrelsen<br />
at godkende en<br />
overordnet turistpolitik.<br />
Turistpolitikken har <strong>til</strong> formål at<br />
fremme en målrettet og prioriteret<br />
udvikling af turismen på<br />
<strong>Stevns</strong>, med udgangspunkt i og<br />
under særlig hensyntagen <strong>til</strong> egnens<br />
kulturelle og naturskabte<br />
værdier, herunder også bidrage<br />
<strong>til</strong> en økonomisk bæredygtig udvikling<br />
af lokalområdet <strong>til</strong> glæde<br />
og gavn for alle borgere i kommunen.<br />
Turistpolitikken skal således ses i<br />
en tæt sammenhæng med kommunens<br />
øvrige politikområder,<br />
herunder især strategier inden<br />
for kultur, fritidsliv, bosætning og<br />
erhvervsudvikling.<br />
Det er ligeledes vigtigt, at gennemførelse<br />
af politikken forankres<br />
bredt, herunder at især turisterhvervet,<br />
men også relevante<br />
foreninger, kulturinstitutioner og<br />
erhvervsområder inddrages aktivt.<br />
Uden klare mål og fokuserede<br />
handlinger, ingen forandring.<br />
Udgangspunktet<br />
<strong>Stevns</strong> har på mange måder et<br />
godt udgangspunkt for en fortsat<br />
udvikling af turistområdet. I 2007<br />
sikrede turismen 130 arbejdspladser<br />
på <strong>Stevns</strong>, sikrede os en<br />
samlet økonomisk <strong>til</strong>vækst på 60<br />
millioner kroner og lagde tæt ved<br />
30 millioner direkte i de offentlige<br />
kasser. Vi har ikke specifikke tal<br />
for 2008, men med fremkomsten<br />
af endnu et ”fyrtårn” i turismeog<br />
kulturmæssig henseende,<br />
Koldkrigsmuseet <strong>Stevns</strong>fortet, er<br />
antallet af især dagsturister steget<br />
mærkbart. Denne stigning<br />
forventes at accelerere yderligere<br />
i forbindelse med at <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> har lejet <strong>Stevns</strong> Fyr<br />
af Skov- og Naturstyrelsen, der<br />
i 2009 overtog fyret og dermed<br />
sikrede området som et offentligt<br />
<strong>til</strong>gængeligt område.<br />
Men, for der er et men!<br />
På en række områder adskiller<br />
<strong>Stevns</strong> sig ikke fra andre ”yderområder”<br />
på Sjælland og Lolland/<br />
Falster, og i en direkte sammenligning<br />
med fx Møn i Vordingborg<br />
<strong>Kommune</strong> står <strong>Stevns</strong> decideret<br />
svagt når det kommer <strong>til</strong> ”at være<br />
kendt”.<br />
Det kan således konstateres, at<br />
konkurrencen er hård samt at en<br />
række områder på lige fod med<br />
<strong>Stevns</strong> primært <strong>til</strong>trækker turister<br />
der er <strong>til</strong>trukket af fred og ro samt<br />
naturoplevelser.<br />
Det gælder derfor om at have en<br />
realistisk <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> den vækst vi<br />
kan forvente fra turismen, herunder<br />
erkende, at der er brug for<br />
et langt sejt træk, hvor alle gode<br />
kræfter mobiliseres om en flerårig<br />
målrettet og prioriteret indsats<br />
med udgangspunkt i <strong>Stevns</strong><br />
stærke sider.<br />
<strong>Stevns</strong>, hvorfor?<br />
Ved <strong>til</strong>rettelæggelse af turistpolitikken<br />
har vi sat fokus på <strong>Stevns</strong><br />
stærke sider, der bl.a. omfatter en<br />
række unikke naturoplevelser, et<br />
aktivt kulturliv samt ikke mindst<br />
et autentisk miljø kendetegnende<br />
for egnen.<br />
Der er formentlig ikke mange områder<br />
kan præstere nedenstående<br />
vifte af muligheder og oplevelser:<br />
Afgrænset geografi, <strong>Stevns</strong> er et<br />
afgrænset geografisk område.<br />
<strong>Stevns</strong> natur: Tryggevælde ådal,<br />
Bøgeskoven, kysten, strande<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 73
<strong>Stevns</strong> naturcenter.<br />
<strong>Stevns</strong> Fyr.<br />
Havnemiljøer for enhver smag,<br />
Rødvig, Bøgeskoven og Lund,<br />
herunder en autentisk og arbejdende<br />
fiskerihavn i Rødvig.<br />
<strong>Stevns</strong> Klint.<br />
Koldkrigsmuseet.<br />
Himlingøje jernaldergrav.<br />
Vallø og Gjorslev slotte (Herregårde).<br />
Kultur/kunstnere bl.a. Åbne Atelier<br />
døre.<br />
Solgårdsparken, botanisk have,<br />
musik aftener.<br />
Boesdal Kalkbrud og Holtug kridtbrud.<br />
Cykelruter (Berlin-København).<br />
Middelalderkirkerne.<br />
Turbåde<br />
Golfbane<br />
Traktørstederne<br />
Traditionelle kroer (Rødvig og<br />
Vallø)<br />
Fred og ro.<br />
Trampestien<br />
Højerup Kirke<br />
Østsjællands Museum<br />
Ranes banke<br />
M.m<br />
Mulighederne<br />
Med ovenstående udgangspunkt<br />
er der lang række udviklingsområder<br />
og initiativer der kan støtte<br />
den ønskede udvikling af turismen<br />
på <strong>Stevns</strong>:<br />
74 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Holdningsbearbejdning, fælles<br />
fodslag.<br />
Havaktivitetscenter i Rødvig.<br />
Korps af turistguider.<br />
Klippekort <strong>til</strong> aktiviteter/tur pas.<br />
Kalk, kridtbrud, geologi, temacenter.<br />
Tematiseret turisme/aktiviteter.<br />
Festival, <strong>til</strong>bagevendende f.eks. i<br />
Boesdal, teater, <strong>Stevns</strong> festival,<br />
musik etc..<br />
Årlig kapsejlads.<br />
Aktivitets kalender, fælles for alle<br />
foreninger, link <strong>til</strong> alle lokale, men<br />
også som ”brochure”.<br />
Torvedage i Rødvig og i Store<br />
Heddinge.<br />
Anvendelse og udnyttelse af gamle<br />
stationsarealer.<br />
Kåring af årets hus på <strong>Stevns</strong>.<br />
Bålpladser, naturlegepladser,<br />
shelters.<br />
Mobil home pladser.<br />
Fiskeauktion på havnen i Rødvig.<br />
Kur- og konferencecenter i Store<br />
Heddinge ved/med svømmehallen.<br />
Pakkeløsninger – <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> besøgende.<br />
Markedsføring af lokale fødevarer.<br />
”Branding” af <strong>Stevns</strong>.<br />
Turisttema – hvert år et nyt tema<br />
f.eks. kunst.<br />
Drifts- og udviklingsselskab,<br />
f.eks. havnefællesskab i Rødvig,<br />
<strong>Stevns</strong> rundt på cykel/bil/bus/tog<br />
for ”lokale” åben <strong>Stevns</strong> en week-<br />
end.(kend din kommune/nabo)<br />
sæt alle ”sejl”.<br />
Prioriterede udviklingsområder<br />
Med henblik på at fokusere og<br />
prioritere de mange muligheder,<br />
er det valgt at anbefale 5 hovedområder<br />
som de væsentligste udviklingsområder<br />
for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
og <strong>Stevns</strong> Turistforening de<br />
næste 5 år.<br />
Sæsonudvidelse:<br />
Forår og efterårs sæsonen skal<br />
udvides bl.a. gennem målrettet<br />
markedsføring af aktiviteter og<br />
attraktioner uden for den normale<br />
højsæson.<br />
Styrke udvikling og markedsføring<br />
af den erhvervsmæssige turisme<br />
i form af seminarer, kursusaktiviteter<br />
og firmaevents m.m. I<br />
dag er det primært kursusstedet<br />
Klinten, Rødvig Kro, Rødvig Ferieby<br />
samt <strong>Stevns</strong> Naturcenter, der<br />
markedsfører sig inden for dette<br />
område, men fx i forbindelse med<br />
planerne om et genoptræningscenter<br />
i forbindelse med renoveringen<br />
af svømmehallen i Store<br />
Heddinge kunne der indtænkes<br />
fx:<br />
et wellness center kombineret<br />
med et konference-/idrætshotel<br />
(evt. privathospital) i form af et<br />
OPP samarbejde.
Interessenter er ud over <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> og <strong>Stevns</strong> Turistforening<br />
ovenstående udbydere<br />
samt øvrige interesserede investorer<br />
og erhvervsinteresser.<br />
Tematiseret turisme:<br />
En aktiv udvikling og markedsføring<br />
af spændende tematiserede<br />
produkter som fx:<br />
Slotsture<br />
kunst og kultur<br />
Hav og kyst<br />
Geologi<br />
Golf<br />
Cykelture<br />
Kirker<br />
Interessenter vil afhænge af<br />
tema, men produktudvikling vil<br />
kræve finansiering af udviklingsressourcer<br />
samt markedsføring.<br />
Store Heddinge, mere liv i købstaden:<br />
Store Heddinge har potentialet <strong>til</strong><br />
at være den samlende ”købstad”<br />
for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> med en<br />
aktiv handelsstandsforening og<br />
et godt udbud af dagligvare forretninger,<br />
men nedslidte bygninger,<br />
dårlig renholdelse af større<br />
offentlige arealer og bygninger<br />
samt ikke mindst mangel på liv<br />
og sjæl uden for dagligvareforretningernes<br />
åbningstider udgør<br />
en stor udfordring i arbejdet med<br />
at gøre byen interessant i turistmæssig<br />
sammenhæng. Dette kan<br />
og bør der laves om på. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> bør satse på en industriel<br />
udbygning af Hårlev området,<br />
mens der i Store Heddinge<br />
bør satses på detailforretninger,<br />
kultur, sport, ”grøn fødevareproduktion”,<br />
liberale erhverv, herunder<br />
fx:<br />
Torvedage mindst 1 gang ugentlig<br />
i samarbejde med lokale fødevareproducenter<br />
og Store Heddinge<br />
Handelsstandsforening<br />
Arbejdende værksteder<br />
Fødevareproduktion<br />
Kunstuds<strong>til</strong>linger<br />
Lørdags jazz/musikarrangementer.<br />
Samspil imellem private, erhvervsdrivende,handelsstandsforeningen<br />
og kommunen.<br />
Aktiv forskønnelse/restaurering/<br />
byfornyelse af bymidte.<br />
Havaktivitetscenter i Rødvig:<br />
Rødvig udgør på mange områder<br />
en ”turistmæssig perle”, men<br />
også med et stort uudnyttet potentiale<br />
for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. En<br />
umiddelbar hindring for udvikling<br />
af dette potentiale er den nuværende<br />
opdeling i 2 havneadministrationer,<br />
der ind<strong>til</strong> nu har<br />
besværliggjort en samlet overordnet<br />
planlægning af arealan-<br />
vendelse m.v. Den aktive fiskerihavn<br />
er i sig selv et stort aktiv for<br />
turisternes oplevelse af Rødvig,<br />
men med en årlig <strong>til</strong>bagegang<br />
for fiskerierhvervet, bør der være<br />
skabt et økonomisk incitament<br />
hos alle involverede partnere for<br />
en langsigtet og sammenhængende<br />
udvikling af havneområdet.<br />
Der vil blive arbejdet hen<br />
mod, at der etableres et fælles<br />
drifts- og udviklingsselskab med<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, Fiskerihavnen/<br />
Fiskeriforeningen samt evt. andre<br />
som interessenter. Opgaven vil ud<br />
over varetagelse af den nuværende<br />
drift af havnen være, i samarbejde<br />
med foreninger og det<br />
lokale erhvervsliv, at gennemføre<br />
en række udviklingsinitiativer i<br />
overensstemmelse med en overordnet<br />
plan for området. Blandt<br />
mulighederne er fx:<br />
Et dykkercenter<br />
Et center for roning og havkajakker<br />
Et ”surfcenter”<br />
Et sejlcenter der vil kunne <strong>til</strong>trække<br />
danske og internationale<br />
mesterskabs arrangementer, fast<br />
<strong>til</strong>bagevendende havkapsejladser<br />
og ”matchraces” m.v.<br />
Udlejning af arealer m.v. <strong>til</strong> relateret<br />
industri, der kan komplementere<br />
skibsværftet og motorfabrikken<br />
Sejlture med turbåde.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 75
Projekt aktivitetskalender:<br />
Der efterspørges en opdateret<br />
samlet oversigt over aktivitetsudbuddet<br />
i og omkring <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Overskrifterne på dette<br />
hovedområde er bl.a.:<br />
Forbedring af den eksisterende<br />
aktivitetskalender på www.<br />
stevns.dk<br />
Samling og distribution af det<br />
trykte materiale.<br />
Annoncer i <strong>Stevns</strong>bladet i højsæsonen.<br />
Udbrede kendskabet <strong>til</strong> aktivitetskalenderen.<br />
Mere professionelt layout.<br />
Bedre/anderledes distribution, fx<br />
indstik i <strong>Stevns</strong>bladet m.v.<br />
Elektroniske infotavler<br />
Interessenter er udover <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> og <strong>Stevns</strong> Turistforening<br />
kultur- og idrætsforeninger,<br />
turisterhvervet m.fl.<br />
76 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 77
7 Aktivitet og sundhed<br />
7 Aktivitet og sundhed<br />
Et aktivt liv er et vigtigt udgangspunkt<br />
for et sundt liv. Aktivitet<br />
og sundhed hænger således tæt<br />
sammen.<br />
Aktivitet og sundhed handler ikke<br />
kun om at løbetræne og spise<br />
masser af grøntsager, det handler<br />
overordnet set om hele rammen<br />
om vores liv og hverdag, og kommuneplanen<br />
er derfor et naturligt<br />
sted at tage fat i forbindelse med<br />
indsatsen mod et generelt sundere<br />
liv for <strong>Stevns</strong> borgere.<br />
78 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
7.1 Vision og mål<br />
7.1 Vision og mål<br />
Kommunalbestyrelsens helt overordnede<br />
vision for sundhedsområdet<br />
er at:<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil gøre det<br />
sunde valg <strong>til</strong> det naturlige valg<br />
Denne vision afspejler kommunens<br />
indgangsvinkel <strong>til</strong> den svære<br />
balance mellem aktiv forebyggelse<br />
og borgernes personlige frie<br />
valg.<br />
Ved i højere grad at fokusere på<br />
at ændre de omgivelser og sammenhænge<br />
vi bevæger os i, hvad<br />
end der tales om landskabet og<br />
byerne eller vores arbejdspladser<br />
og foreninger, kan aktivitet<br />
og sundhed blive en naturlig del<br />
af borgernes liv, uden at det føles<br />
som et ”overgreb” på den enkeltes<br />
mulighed for at vælge egen<br />
livsførelse.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil derfor medtænke<br />
sundhed i den kommunale<br />
planlægning og alle relevante aktiviteter,<br />
således, at der opnås en<br />
sammenhængende og helhedsorienteret<br />
indsats <strong>til</strong> fremme af<br />
en sundere levevis.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har ud over<br />
visionen en række mål på det<br />
sundhedspolitiske område. Kommunalbestyrelsen<br />
vil:<br />
• Fremme borgernes livskvalitet<br />
og velvære<br />
• Øge den sociale lighed i<br />
sundhed<br />
• Skabe fælles ansvar for udviklingen<br />
af sundheden i<br />
kommunen<br />
• Skabe trygge rammer og<br />
den nødvendige og kvalificerede<br />
hjælp og støtte <strong>til</strong><br />
borgeren<br />
• Skabe sunde og attraktive<br />
arbejdspladser i samspil<br />
med private virksomheder<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 79
7.2 Strategi<br />
7.2 Strategi<br />
Tilgængelighed er et af nøgleordene,<br />
når det drejer sig om at<br />
bruge kroppen og naturen aktivt,<br />
og <strong>Stevns</strong> har alle forudsætninger<br />
for spændende friluftsaktiviteter<br />
som f.eks. rapelling, paragliding<br />
og kajakroning. Samtidig skal<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> være kendt for<br />
et stærkt lokalt foreningsliv, der<br />
er med <strong>til</strong> at motivere borgerne <strong>til</strong><br />
en mere aktiv hverdag.<br />
Naturværdierne<br />
Vores smukke og varierede natur<br />
giver masser af muligheder<br />
for såvel at kunne bruge kroppen<br />
på mange måder som at kunne<br />
rekreere i s<strong>til</strong>le områder. Vi skal<br />
sætte fokus på aktivitetsrige områder,<br />
hvor alt fra rapelling, paraglidning<br />
og orienteringsløb <strong>til</strong><br />
sejlads i kano og kajakroning er<br />
muligt.<br />
I Boesdal Kalkbrud er der basis<br />
for mange forskellige oplevelsesrige<br />
aktiviteter.<br />
De mange naturperler i kommunen<br />
skal fortsat give gode muligheder<br />
for at finde fred og ro. Holtug<br />
Kridtbrud, og de store kystog<br />
skovområder kan også danne<br />
rammen om ”s<strong>til</strong>le aktiviteter”.<br />
Tilgængeligheden<br />
Det skal være nemt at komme<br />
ud i naturen, og de mange spændende<br />
og naturskønne områder<br />
80 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
skal være kendt af den stevnske<br />
befolkning.<br />
”Åben natur”- arrangementer kan<br />
være en oplagt mulighed – ”natur”-<br />
vejledning er en anden.<br />
Stier, veje og P-pladser skal kortlægges,<br />
så vi sikrer, at de rekreative<br />
områder bliver let <strong>til</strong>gængelige.<br />
Gennem udarbejdelse af et aktivitets-<br />
og sundhedslandkort for<br />
<strong>Stevns</strong> kan vi gøre det lettere for<br />
borgerne at bruge de mange muligheder<br />
og træffe det sunde valg.<br />
Lokalsamfundene<br />
De mange stærke lokalsamfund<br />
er oplagte samarbejdspartnere<br />
for kommunen, og et godt samarbejde<br />
kan medvirke <strong>til</strong> at skabe<br />
sunde lokalsamfund med aktive<br />
borgere.<br />
En mulighed er at nedsætte en<br />
sundhedspulje, hvor lokalsamfundene<br />
får mulighed for at søge<br />
penge <strong>til</strong> såvel grønne som sundhedsmæssige<br />
<strong>til</strong>tag.<br />
Måske har man lyst <strong>til</strong> at stifte en<br />
lokal vandreklub, etablere en petanquebane<br />
eller få sat borde og<br />
bænke op ved lokale naturområder.<br />
Forenings- og erhvervslivet<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal vi skabe<br />
gode rammer for såvel det organiserede<br />
foreningsliv, som de<br />
mere uorganiserede fritidsaktiviteter.<br />
Vi skal arbejde på at få gode partnerskaber<br />
mellem kommune og<br />
foreninger eller kommune og en<br />
gruppe borgere. Der skal være<br />
fokus på aktiviteter, som indeholder<br />
sundhed og aktivitet.<br />
Svømme- og sportshaller i kommunen<br />
skal udnyttes bedst muligt<br />
og anvendes af så mange borgere<br />
som muligt.<br />
Mulighederne for at bygge en ny<br />
”multihal”, eventuelt i samarbejde<br />
med erhvervslivet, skal undersøges.<br />
En sårbar gruppe<br />
Børn og unges sundhed skal prioriteres<br />
højt i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Det er af afgørende betydning for<br />
børns sundhed, at de får en god<br />
kost og masser af motion.<br />
Daginstitutioner, skoler og klubber<br />
skal sammen med forældrene<br />
sikre børnene en sund opvækst,<br />
hvor sund mad og masser af<br />
bevægelse er en naturlig del af<br />
hverdagen.<br />
Der skal skabes gode gang- og<br />
cyklemuligheder, så børnene kan<br />
færdes sikkert og trygt i kommunen.<br />
Det skal være naturligt at<br />
vælge den aktive vej for familier<br />
og børn.
7.3 Sundhedspolitik<br />
7.3 Sundhedspolitik<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være et<br />
sundt og trygt sted at være for<br />
kommunens borgere. Derfor har<br />
kommunen, i samarbejde med<br />
borgerne, udarbejdet en sundhedspolitik.<br />
Sundhedspolitikken for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> skal tage højde for, og<br />
skitsere en plan for, de udfordringer,<br />
der vil komme på sundhedsområdet<br />
i løbet af de næste 5-10<br />
år.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s sundhedspolitik<br />
tager afsæt i de sundhedspolitikker,<br />
der er vedtaget i den tidligere<br />
Vallø <strong>Kommune</strong> og <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
Samtidig betyder kommunalreformen,<br />
at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har<br />
overtaget en række sundhedsopgaver<br />
fra amterne. Det drejer sig<br />
blandt andet om genoptræning,<br />
misbrugsbehandling, samt ansvaret<br />
for forebyggelse og sundhedsfremme<br />
for kommunens borgere.<br />
Den samlede sundhedspolitik er<br />
opbygget på baggrund af den<br />
sundhedspolitiske vision og de<br />
fem målsætninger. Her<strong>til</strong> er der<br />
knyttet fem indsatsområder med<br />
en beskrivelse af et antal konkrete<br />
aktiviteter og indsatser. Endelig<br />
indeholder sundhedspolitikken<br />
et evalueringsafsnit, hvor der kort<br />
beskrives hvordan <strong>Stevns</strong> Kom-<br />
mune vil følge og følge op på de<br />
enkelte aktiviteter og indsatser.<br />
I udarbejdelsen af indsatsområderne<br />
er inddraget relevante<br />
samarbejdspartnere og interessenter.<br />
Det vil sige kommunens<br />
øvrige forvaltninger, politikere,<br />
borgere, råd og foreninger m.fl.<br />
Livss<strong>til</strong>srelaterede sygdomme<br />
og indsatsområder<br />
Udviklingen i folkesundheden i<br />
Danmark viser en kraftige stigning<br />
i livss<strong>til</strong>srelaterede sygdomme,<br />
som hjerte-karsygdomme,<br />
lungesygdomme, kræftsygdomme,<br />
aldersdiabetes, lungesygdom<br />
(KOL), muskel- og skeletlidelser.<br />
Det er efterhånden veldokumenteret,<br />
at fysisk inaktivitet øger risikoen<br />
for en lang række af disse<br />
sygdomme. Desuden vil manglende<br />
fysisk aktivitet øge risikoen<br />
for overvægt.<br />
Omvendt har fysisk aktivitet en<br />
sundhedsfremmende virkning, da<br />
øget fysisk aktivitet påvirker stofskiftet<br />
positivt. Herudover ses en<br />
række socialpsykologiske gevinster<br />
i form af eksempelvis større<br />
livsglæde, generelt overskud, social<br />
trivsel, selv<strong>til</strong>lid og handlekompetencer.<br />
For at realisere visionen om at<br />
”gøre det sunde valg <strong>til</strong> det natur-<br />
lige valg” i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er<br />
der med udgangspunkt i KRAMSfaktorerne,<br />
Kost, Rygning, Alkohol,<br />
Motion (fysisk aktivitet) og<br />
Stress, udpeget fem indsatsområder:<br />
• Sunde vaner for børn og<br />
unge<br />
• Styrkelse af folkesundheden<br />
inden for de 8 livss<strong>til</strong>ssygdomme/KRAMS-faktorerne<br />
• Borgere med stor sundhedsrisiko<br />
• Sundhedsfremme på arbejdspladserne<br />
• Overordnet styring og koordinering<br />
af sundhedspolitikken<br />
Indsatsområderne danner rammen<br />
om den årlige prioritering på<br />
sundhedsområdet, idet der hvert<br />
år udarbejdes et katalog over<br />
konkrete aktiviteter, som skal<br />
sættes i gang inden for de udvalgte<br />
indsatsområder.<br />
Da der ses en direkte sammenhæng<br />
mellem borgernes fysiske<br />
aktivitetsniveau og <strong>til</strong>gængeligheden<br />
<strong>til</strong> aktiviteter, forudsætter<br />
strategiarbejdet over for livss<strong>til</strong>ssygdommene,<br />
at den primære<br />
forebyggelse foregår på alle niveauer<br />
i samfundet. Sundhed<br />
kan med fordel tænkes ind i de<br />
daglige aktiviteter. Det kan være<br />
på arbejdspladsen, gennem varierede<br />
og talrige motions<strong>til</strong>bud<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 81
i lokalområdet, <strong>til</strong>gængelighed <strong>til</strong><br />
cykelstier og rekreative områder<br />
og motion på skolerne.<br />
I den sammenhæng kan bl.a.<br />
nævnes følgende indsatser, hvor<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil:<br />
• medvirke <strong>til</strong> at gode madvaner,<br />
motion og idræt indgår<br />
som en naturlig del af<br />
børns og unges dagligdag i<br />
institutioner, skoler og fritidsmiljøer<br />
• udarbejde en kost- og bevægelsespolitik<br />
for skoleområdet<br />
• formidle viden om <strong>til</strong>bud<br />
og muligheder for motion<br />
og idrætsaktiviteter - eksempelvis<br />
aktiviteter i det<br />
frivillige foreningsliv, cykelruter,<br />
vandreruter og mulighed<br />
for at opleve naturen<br />
i kommunen<br />
• medvirke <strong>til</strong> at udarbejde<br />
en idrætspolitik, der også<br />
skal omfatte kultur- og fritidsfaciliteter<br />
• medvirke <strong>til</strong> partnerskaber<br />
med det frivillige foreningsliv<br />
med det formål at etablere<br />
motions<strong>til</strong>bud for fysisk<br />
inaktive og overvægtige i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
• støtte private arbejdspladser<br />
i at komme i gang med<br />
eller udbygge sundhedsfremmeindsatsen<br />
med <strong>til</strong>bud<br />
om støtte og rådgivning<br />
<strong>til</strong> medarbejderne.<br />
Der vil især være fokus på<br />
brancher, der beskæftiger<br />
borgere med kort uddannelse.<br />
• arbejde for at der etableres<br />
et sundhedscenter i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><br />
82 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
genoptræningen, som søges<br />
finansieret som et OPPprojekt<br />
(offentligt–privat–<br />
partnerskab).<br />
Kommunal service<br />
<strong>Stevns</strong> kommune vil medvirke <strong>til</strong>,<br />
i en sammenhængende indsats,<br />
at fremme og sikre sundhed, trivsel<br />
og aktivitet for alle borgere<br />
uanset alder og funktion. Et eksempel<br />
på et sådant <strong>til</strong>tag er Hotherhavens<br />
Dagcenter i Hårlev.<br />
Dagcentret er et aktivitets<strong>til</strong>bud<br />
<strong>til</strong> kommunens pensionister. Det<br />
er et åbent <strong>til</strong>bud efter henvendelse<br />
direkte <strong>til</strong> personalet i dagcentret.<br />
Aktivitets<strong>til</strong>buddene har<br />
et aktiverende og forebyggende<br />
sigte og kan inddeles i sociale,<br />
fysiske og mentale aktiviteter.<br />
Eksempelvis sang, højtlæsning,<br />
film, stolegymnastik, gåture og<br />
quiz.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> råder over 295<br />
ældre-/handicapboliger og 169<br />
plejeboliger <strong>til</strong> borgere, der i et<br />
eller andet omfang har behov for<br />
hjælp <strong>til</strong> at klare hverdagens udfordringer.<br />
Hvor ældreboliger er<br />
målrettet borgere, der i det store<br />
hele er selvhjulpne men blot<br />
kræver <strong>til</strong>passede omgivelser og<br />
let adgang <strong>til</strong> hjælp, når den alligevel<br />
behøves, er plejeboliger<br />
lejligheder, der ligger i umiddel-<br />
bar forbindelse med hinanden og<br />
diverse fællesrum, med plejepersonale<br />
<strong>til</strong>stede døgnet rundt.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har 5 plejecentre:<br />
• Egehaven i Strøby Egede<br />
• Hotherhaven i Hårlev<br />
• Brohøj i Klippinge<br />
• <strong>Stevns</strong>høj i Store Heddinge<br />
og<br />
• Plushøj i Rødvig<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s udbygningsplan<br />
på sundhedsområdet skal<br />
blandt andet sikre, at borgere kan<br />
blive i deres lokalområde og samtidig<br />
få kvalificeret hjælp og omsorg<br />
i forbindelse med forværring<br />
af sygdom eller i forbindelse med<br />
et genoptræningsforløb. Planen<br />
er foreløbigt udmøntet i etablering<br />
af 20 plejeboliger i Egehaven<br />
i Strøby Egede 2007. Og den 1.<br />
januar 2010 er yderligere 20 plejeboliger<br />
færdig <strong>til</strong> indflytning.<br />
Genoptræning og anden form for<br />
træning kan foregå i træningscenter<br />
eller i eget hjem efter en<br />
individuel vurdering af en fysioterapeut<br />
eller ergoterapeut.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har to træningscentre.<br />
Dels Vallø Strand<br />
Genoptræningscenter i Strøby<br />
Egede og dels Genoptræning Birkehøj<br />
i Store Heddinge.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 83
8 Infrastruktur<br />
8 Infrastruktur<br />
En velfungerende infrastruktur er<br />
af stor betydning for udviklingen<br />
af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Dels i forhold<br />
<strong>til</strong> visionen om at være en<br />
attraktiv bosætningskommune<br />
i Øresundsregionen, men også<br />
i relation <strong>til</strong> den ønskede sundhedsprofil<br />
og de klimamæssige<br />
udfordringer.<br />
Næsten 57 % (6.670 ud af<br />
11.610) af de erhvervsaktive<br />
borgere på <strong>Stevns</strong> pendler <strong>til</strong> en<br />
arbejdsplads uden for kommunen.<br />
Og som det fremgår af nedenstående<br />
tabel, ligger 9 af de<br />
10 største arbejdsstedsområde<br />
for disse pendlere nord for kommunen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> fungerer<br />
således i et vist omfang som<br />
bopæl for en befolkning, der har<br />
arbejdspladser i Køge og kommunerne<br />
i og omkring hovedstadsområdet.<br />
Arbejdsstedsområde<br />
(<strong>Kommune</strong>)<br />
Antal<br />
Køge 2126<br />
København 925<br />
Faxe 521<br />
Roskilde 331<br />
Greve 291<br />
Høje Tåstrup 193<br />
Hvidovre 171<br />
Solrød 149<br />
Albertslund 148<br />
Brøndby 140<br />
84 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Den gennemsnitlige pendlingsafstand<br />
for alle de borgere med<br />
bopæl i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, som<br />
pendler <strong>til</strong> arbejde, er 27,6km, og<br />
dermed er <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> en<br />
af de kommuner i Region Sjælland<br />
med de største pendlingsafstande.<br />
Næsten 43 % af alle<br />
pendlende har 20km og derover<br />
<strong>til</strong> deres arbejdssted. Det er ikke<br />
mindst på grund af dette pendlingsmønster,<br />
at en god infrastruktur<br />
og høj fremkommelighed<br />
er af stor betydning for den videre<br />
udvikling af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Der skal derfor i den kommende<br />
planperiode udarbejdes en infrastrukturplan,<br />
som sikrer helhed<br />
og sammenhæng i vejnet, kollektiv<br />
trafik og stiforbindelser.
8.1 Vision<br />
8.1 Vision<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ligger i et stort<br />
landskab og med en rimelig afstand<br />
<strong>til</strong> København.<br />
Men for at <strong>til</strong>trække <strong>til</strong>flyttere og<br />
andre udefrakommende er det<br />
imidlertid også vigtigt, at <strong>til</strong>gængeligheden<br />
er god, uanset om<br />
man er bilist, cyklist, gående eller<br />
benytter de offentlige transportmidler.<br />
<strong>Kommune</strong>ns vision for bosætning<br />
er således også en vision om en<br />
<strong>til</strong>gængelig kommune:<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være en<br />
særlig attraktiv bosætningskommune<br />
for dem, som vælger at<br />
pendle i Øresundsregionens attraktive<br />
og varierede arbejdsmarked.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil<br />
trafikal <strong>til</strong>gængelighed være kodeordet<br />
for udviklingen – såvel<br />
vejstrukturen som den kollektive<br />
trafik er i stadig fokus.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 85
8.2 Strategi<br />
8.2 Strategi<br />
Vejstrukturen - pres på motorvej<br />
og indfaldsveje<br />
I dag kan flere borgere opleve<br />
u<strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende forhold, når de<br />
begiver sig af sted <strong>til</strong> arbejde eller<br />
uddannelse nord for kommunen.<br />
Ikke mindst for pendlerne kan<br />
fremkommeligheden på indfaldsvejene<br />
<strong>til</strong> Køge og <strong>til</strong>slutningen <strong>til</strong><br />
motorvejsnettet virke problematisk.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> kan ikke løse<br />
problemerne alene. De mulige<br />
løsninger skal findes i samarbejde<br />
med nabokommunerne og staten.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil arbejde for<br />
etablering af omfartsvej syd om<br />
Strøby Egede med <strong>til</strong>slutning <strong>til</strong><br />
motorvej nord om Herfølge, som<br />
en uvildig Rambøll rapport peger<br />
på som den bedste løsning af de<br />
trafikale problemer.<br />
Fremkommeligheden på de kommunale<br />
veje er god. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
vil planlægge udviklingen af<br />
det kommunale vejnet på kort og<br />
langt sigt i en infrastrukturplan. I<br />
planen skal der reserveres plads<br />
<strong>til</strong> nye veje, så fremkommeligheden<br />
på sigt forbedres.<br />
86 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Kollektiv trafik – flere muligheder<br />
Tilknytningen <strong>til</strong> hovedstadsområdet<br />
øger, sammen med den<br />
voksende befolkning og antallet<br />
af pendlere, behovet for bedre<br />
kollektive trafikforbindelser.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil samarbejde<br />
med Regionstog om at forbedre<br />
faciliteterne omkring standsningssteder<br />
og glæder sig over<br />
de nye togsæt på Østbanen, der<br />
sammen med en ny køreplan vil<br />
resultere i, at togene kører oftere,<br />
og rejsetiden bliver reduceret,<br />
samtidig med at alle standsningssteder<br />
bibeholdes.<br />
Alt dette skal være med <strong>til</strong> at få<br />
flere <strong>til</strong> at bruge den kollektive<br />
transport og dermed mindske<br />
miljøbelastningen fra biltrafikken.<br />
Samtidig fremtidssikres Østbanen.<br />
Ud over Østbanen skal udviklingen<br />
af den øvrige kollektive transport<br />
indarbejdes i infrastrukturplanen.<br />
Her vil det især være overvejelser<br />
omkring betjeningen af by- og<br />
landområder via busdrift, der understøtter<br />
borgernes mulighed for<br />
at benytte de offentlige og private<br />
service<strong>til</strong>bud. Derudover er det<br />
hensigten, at der skal kunne <strong>til</strong>-
ydes en behovsstyret transport<br />
<strong>til</strong> borgerne, så der også findes et<br />
trafik<strong>til</strong>bud uden for normalt tidsrum<br />
og i yderområderne.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil i samarbejde<br />
med Trafikselskabet Movia<br />
udarbejde en handleplan for den<br />
kollektive trafik i by- og landområder,<br />
som kan indgå i infrastrukturplanen.<br />
Stiforbindelser<br />
Bedre vilkår for cyklister og gående<br />
kan få en positiv indflydelse<br />
på borgernes lyst <strong>til</strong> at færdes <strong>til</strong><br />
fods og på cykel. På samme måde<br />
kan etablering af et rekreativt stinet<br />
have betydning for turismen.<br />
Der vil være fokus på udviklingen<br />
af stiforbindelser, som motiverer<br />
<strong>til</strong> øget gang- og cykeltrafik - dels<br />
i områder, hvor især større skolebørn<br />
selv kan komme omkring,<br />
og hvor der kan skabes udfoldelsesmuligheder<br />
for løb, rulleskøjteløb,<br />
stavgang mv, dels i rekreative<br />
områder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil udarbejde<br />
en samlet stiplan, der motiverer<br />
flere <strong>til</strong> at cykle og gå, og som<br />
sikrer <strong>til</strong>gængeligheden <strong>til</strong> naturog<br />
kulturværdier samt <strong>til</strong> rekreative<br />
områder i kommunen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 87
8.3 Eksempler på igangværende arbejde<br />
8.3 Eksempler på igangværende<br />
arbejde<br />
Stiprojektet<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har netop i<br />
sommeren 2009 taget hul på det<br />
såkaldte stiprojekt, der har som<br />
mål at øge befolkningens færdselsmuligheder,<br />
især i det åbne<br />
land.<br />
Der er nedsat en arbejdsgruppe,<br />
og første initiativ er kortlægning<br />
af eksisterende stier og ruter. Det<br />
drejer sig både om mindre veje og<br />
stier i byerne og i det åbne land.<br />
Med baggrund i eksisterende stier<br />
er det målet at udpege dels attraktive<br />
ruter, der kan formidles<br />
88 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
<strong>til</strong> borgerne og dels nye strækninger,<br />
der bør prioriteres i forhold <strong>til</strong><br />
eventuelle nyanlæg.<br />
I forbindelse med gennemførelse<br />
af en analyse af det stevnske<br />
landskab (se i øvrigt kapitel ”3<br />
Den ”grønne” struktur” i hæftet<br />
Hovedstruktur), er det desuden<br />
hensigten at udpege nye<br />
potentielle og eksisterende naturområder,<br />
der kan tåle en vis form<br />
for rekreativ udnyttelse i form af<br />
øget adgang for publikum på egnede<br />
stier. Disse eventuelle udpegninger<br />
vil indgå i de samlede<br />
overvejelser i stiprojektet.<br />
Principper for stiprojektet er udpegning<br />
af eksisterende og potentielle<br />
stier, der gør det muligt<br />
at:<br />
• opleve det stevnske landskab,<br />
både de store attraktioner<br />
og nye og hid<strong>til</strong> uopdagede<br />
”skønhedspletter”<br />
• gå længere ture, og ikke<br />
kun ”ud og hjem” ad samme<br />
vej<br />
• starte sin tur umiddelbar<br />
uden for døren, hvor end<br />
man bor<br />
Samarbejde med Regionstog<br />
Regionstog planlægger modernisering<br />
af flere af de stevnske<br />
stationer og i den forbindelse er<br />
samarbejdet mellem kommunen<br />
og Regionstog intensiveret.<br />
De arbejder, der ligger først for,<br />
er moderniseringerne af standsningsstederne<br />
Himlingøje og<br />
Grubberholm, samt Hårlev Station.<br />
Desuden har den overordnede<br />
udvikling af ”fremtidens Hårlev<br />
Station” og ”Rødvig Station” været<br />
drøftet.<br />
Trafiksikkerhedsrådet<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> prioriterer<br />
færdselssikkerheden højt og har<br />
derfor besluttet at nedsætte et<br />
lokalt trafiksikkerhedsråd, hvor<br />
kommunen, sammen med lokale<br />
aktører, kan diskutere aktuelle
emner og <strong>til</strong>tag og organisere det<br />
lokale kampagnearbejde.<br />
Kampagner har en positiv virkning<br />
på trafiksikkerheden. Kampagneaktiviteter<br />
skaber også et<br />
godt kontaktnet, hvilket bidrager<br />
<strong>til</strong> udveksling og erfaringer og viden.<br />
Trafiksikkerhedsrådet skal generelt<br />
styrke den brede dialog og<br />
samarbejdet imellem de mange<br />
aktører i lokalsamfundet i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> inden for trafiksikkerheden.<br />
Trafiksikkerhedsrådet er alene<br />
rådgivende over for det <strong>til</strong> enhver<br />
tid relevante politiske udvalg.<br />
Trafiksikkerhedsrådets<br />
er:<br />
funktion<br />
• At analysere stedfæstede<br />
ulykker samt udpege og<br />
udbedre sorte pletter ud fra<br />
analysen.<br />
• At følge udviklingen i trafiksikkerheden<br />
tæt.<br />
• Evt. ops<strong>til</strong>le egne mål-<br />
•<br />
sætninger for antallet af<br />
dræbte og <strong>til</strong>skadekomne i<br />
trafikken – set i forhold <strong>til</strong><br />
Færdselssikkerheds- kommissionens<br />
mål.<br />
Deltage i landsdækkende,<br />
regionale og lokale trafiksikkerhedskampagner<br />
– og<br />
andre informationsindsat-<br />
•<br />
ser for fremme af færdselssikkerheden.<br />
Hjælpe skolerne med at udarbejdetrafiksikkerhedspolitik<br />
• Hjælpe med forbedringen<br />
af trafiksikkerheden ved<br />
prioritering af evt. afsatte<br />
midler <strong>til</strong> formålet.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 89
9 Borgerinddragelse<br />
9 Borger- inddragelse<br />
Kommunalreformen, der trådte i<br />
kraft 1. januar 2007, har skabt<br />
nye vilkår for det lokale demokrati<br />
i landets kommuner. Det gælder<br />
også i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Med en ny og større kommune<br />
kan afstanden mellem borgerne<br />
og kommunalpolitikerne virke<br />
større. Det s<strong>til</strong>ler større krav <strong>til</strong><br />
kommunen omkring inddragelse<br />
af borgerne i beslutningerne.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har allerede<br />
mange erfaringer med borgerinddragelse<br />
i forbindelse med kommunale<br />
beslutningsprocesser, og<br />
området skal <strong>til</strong> stadighed udvikles<br />
<strong>til</strong> gavn for alle.<br />
90 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
9.1 Visioner og mål<br />
9.1 Visioner og mål<br />
Kommunalbestyrelsens vision for<br />
den offentlige service siger det<br />
tydeligst:<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> tager den offentlige<br />
service udgangspunkt i<br />
de behov, der er i de enkelte lokalsamfund,<br />
og den skal være baseret<br />
på involvering og borgernes<br />
aktive deltagelse. Forandringer<br />
sker i stor åbenhed og gennem<br />
tidlig dialog – i respekt for det lokale<br />
engagement.<br />
Borgerinddragelse er et underliggende<br />
spor i hele Kommunalbestyrelsens<br />
vision for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>. Hvad enten det handler<br />
om bosætning, den offentlige<br />
service, natur og kultur eller erhverv,<br />
er det et ønske, at udvikling<br />
sker i samarbejde med borgerne,<br />
både med den enkelte og<br />
med foreninger og organisationer.<br />
Lokalt engagement er en uvurderlig<br />
ressource, når kommunen<br />
skal udvikles, og der bør være bevidsthed<br />
om borgernes behov og<br />
ønsker – og ansvar.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 91
9.2 Strategi<br />
9.2 Strategi<br />
I forlængelse af borgermødet i<br />
forbindelse med udarbejdelsen af<br />
planstrategien blev det tydeligt,<br />
at samarbejdet mellem kommune<br />
og borgere, den konstruktive<br />
dialog og involvering af brugere,<br />
foreninger og lokalsamfund er af<br />
afgørende betydning for, at den<br />
ønskede udvikling af kerneområderne<br />
kan realiseres. Og det blev<br />
derfor besluttet, at der skal arbejdes<br />
videre med området Borgerdeltagelse.<br />
Erfaringerne viser, at konkrete<br />
emner som fx skolesammenlægning,<br />
en ny lokalplan, eller opsætning<br />
af vindmøller, er noget,<br />
der kan mobilisere folk. Hvorimod<br />
når det drejer sig om mere overordnede<br />
og generelle planer har<br />
det vist sig vanskeligt at opnå<br />
samme høje engagement. Dette<br />
er en skam, for borgerne besidder<br />
ressourcer, der kan gøre stor<br />
nytte i udviklingen af kommunen.<br />
Tanken med borgerinddragelsen<br />
er at få kvalificeret de projekter<br />
og planer, der vedtages, idet<br />
borgerne samlet set besidder en<br />
enorm viden og indsigt, der kan<br />
komme hele kommunen <strong>til</strong> gode.<br />
Samtidig kan borgerinddragelse<br />
være med <strong>til</strong> at afmystificere det<br />
arbejde, der udføres i administra-<br />
92 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
tionen, og dermed så at sige gøre<br />
afstanden mellem befolkning og<br />
myndighed mindre.<br />
Borgerinddragelse er i sig selv<br />
ikke noget nyt fænomen i kommunerne.<br />
I begge de to ”gamle”<br />
kommuneplaner for Vallø og<br />
<strong>Stevns</strong> kommuner har opgaven<br />
med den demokratiske inddragelse<br />
af borgerne været i fokus.<br />
For Valløs vedkommende med<br />
særlig henblik på inddragelse af<br />
de unge og for <strong>Stevns</strong>’ vedkommende<br />
mere overordnet med<br />
henblik på en debat om forskellige<br />
metoder og deres anvendelighed<br />
<strong>til</strong> at øge interessen hos<br />
borgerne for at medvirke i de beslutninger,<br />
der skal træffes.<br />
Med kommunalreformen har<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> fået ansvaret<br />
for flere beslutninger og opgaver,<br />
der har betydning for borgernes<br />
dagligdag. Involvering af<br />
borgere, foreningslivet og andre<br />
frivillige organisationer er et vigtigt<br />
element for at <strong>til</strong>vejebringe et<br />
levende demokrati og en bæredygtig<br />
kommune. Derfor skal der<br />
udvikles processer, der kan koble<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> og borgerne<br />
endnu tættere sammen i udviklingen<br />
af den lokale service. Vi<br />
skal derfor finde nye former for<br />
inddragelse og se på mulighe-<br />
derne for, at brugere og borgere<br />
generelt selv tager en stor del af<br />
ansvaret for serviceydelserne.<br />
Vi har i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> allerede<br />
i dag mange etablerede formelle<br />
og uformelle fora, hvor borgere<br />
og brugere har mulighed for at<br />
påvirke beslutningsprocesserne<br />
og den lokale service. Her kan<br />
bl.a. nævnes de forskellige bestyrelser<br />
på daginstitutions-, skole-<br />
og ældreområdet, Grønt Råd,<br />
LAG-<strong>Stevns</strong> og i forlængelse heraf<br />
sekretariatet ”<strong>Stevns</strong> i Vækstgear”.<br />
Derudover er afholdelse af<br />
borgermøder og høringer hyppigt<br />
blevet anvendt i forbindelse med<br />
mere enkeltstående planer og <strong>til</strong>tag.<br />
Det er bl.a. på baggrund af disse<br />
erfaringer, at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> i<br />
samarbejde med interesserede<br />
borgere vil udvikle metoder og<br />
processer, der <strong>til</strong>skynder <strong>til</strong>, at<br />
befolkningen involverer sig i beslutningsprocesser,<br />
herunder undersøge,<br />
om der er serviceområder/serviceydelser,<br />
hvor brugere/<br />
borgere selv kan løse opgaven.<br />
Resultaterne af dette arbejde vil<br />
kunne indgå i udarbejdelsen af<br />
en mere generel borgerinddragelsespolitik<br />
for kommunen.
9.3 LAG-<strong>Stevns</strong><br />
9.3 LAG-<strong>Stevns</strong><br />
Der er lige så mange definitioner<br />
på, hvad et landdistrikt er, som<br />
der er institutioner og organisationer,<br />
der interesserer sig for<br />
det, men uanset hvilken definition,<br />
der anvendes, er hele <strong>Stevns</strong><br />
et landdistrikt. Vi har ingen store<br />
byer, der virker som drivende for<br />
et større erhvervsliv, og vi har ingen<br />
gennemgående motorveje og<br />
toglinjer. Vi er en af de tyndest<br />
befolkede kommuner i landet og<br />
blandt de mindste af de nye kommuner.<br />
Vi er med andre ord en af<br />
de grønneste kommuner en times<br />
tid uden for København, hvilket vi<br />
kan gøre <strong>til</strong> en stor fordel, hvis vi<br />
griber det an på den rigtige måde.<br />
I EU’s Landdistriktsprogram 2007<br />
- 2013 er landets kommuner inddelt<br />
i 4 kategorier, bykommuner,<br />
mellemkommuner, landkommuner<br />
og yderkommuner, hvor<br />
<strong>Stevns</strong> er en mellemkommune på<br />
grund af vores relative nærhed<br />
<strong>til</strong> hovedstaden. I programmets<br />
egen formulering hedder det, at<br />
formålet er:<br />
... At arbejde målrettet med at<br />
skabe nye arbejdspladser i landdistrikterne,<br />
hjælpe erhvervsudviklingen<br />
i gang i fødevarebranchen,<br />
så fødevaresektoren kan<br />
klare de udfordringer, som globaliseringen<br />
giver.<br />
... Der skal satses på at passe på<br />
naturen og miljøet, og der er brug<br />
for at forbedre levevilkårene.<br />
... Fødevareministeriet vil give<br />
lokale kræfter direkte indflydelse<br />
på udviklingen i landdistrikterne<br />
gennem lokale aktionsgrupper.<br />
Ifølge bekendtgørelsen for dannelse<br />
af Lokale Aktions Grupper<br />
kan et lokalområde stifte en forening,<br />
herefter kaldet LAG, hvis<br />
formål er at opdyrke, udvikle og<br />
koordinere lokale projekter <strong>til</strong><br />
gavn for lokalsamfundet. LAG<br />
<strong>Stevns</strong> blev således dannet i løbet<br />
af sommeren 2007 og har et årligt<br />
rammebeløb på kr. 777.754,<strong>til</strong><br />
såvel administration, koordinering,<br />
opsøgende arbejde og støtte<br />
<strong>til</strong> diverse projekter. Alle borgere<br />
over 15 år i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> kan<br />
være medlem.<br />
Ifølge samme bekendtgørelse har<br />
LAG <strong>Stevns</strong>, sammen med alle<br />
andre LAG’er skullet udarbejde<br />
en Udviklingsstrategi, som har<br />
skullet godkendes af såvel LAG<br />
<strong>Stevns</strong>’ medlemmer, <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
som af Region Sjælland, så<br />
der med de forskellige strategier<br />
trækkes i samme retning.<br />
I LAG <strong>Stevns</strong> Udviklingstrategi<br />
hedder det, at der satses på projekter<br />
inden for et eller flere af<br />
følgende fokusområder:<br />
• Landsbyer, Natur og Miljø<br />
• Erhvervsudvikling og Tu-<br />
risme<br />
• Kultur og Foreningsliv<br />
Desuden skal projekterne opfylde<br />
så mange som muligt af følgende<br />
kriterier:<br />
• at projektet medvirker <strong>til</strong> at<br />
skabe sammenhæng i den<br />
nye kommune.<br />
• at projektet medvirker <strong>til</strong> at<br />
styrke dialogen i lokalsamfundet.<br />
• at projektet generelt er<br />
tænkt som bæredygtigt<br />
•<br />
både socialt, miljømæssigt<br />
og økonomisk.<br />
at projektet gør en positiv<br />
forskel for andre end projektholder,<br />
og helst for så<br />
mange som muligt, så lang<br />
tid som muligt.<br />
• at projektet får noget nyt <strong>til</strong><br />
at ske, som ikke skete før.<br />
• at projektet foregår i samarbejde<br />
mellem flere interessenter<br />
og gerne i samarbejde<br />
mellem flere sektorer.<br />
• at projektet er med <strong>til</strong> at<br />
øge kendskabet <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, specielt i regionen,<br />
men også gerne nationalt<br />
og internationalt.<br />
Da <strong>Stevns</strong> som nævnt er en mellemkommune<br />
i denne sammenhæng,<br />
er der <strong>til</strong>lige et krav om offentlig<br />
medfinansiering i alle projekter,<br />
der støttes af LAG <strong>Stevns</strong>.<br />
Det skal ikke nødvendigvis være<br />
kommunal medfinansiering, men<br />
vil i mange <strong>til</strong>fælde være det.<br />
Der har været henvendelser fra<br />
potentielle ansøgere inden for alle<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 93
tre områder, men de 4 projekter,<br />
der ind<strong>til</strong> videre har kunnet leve<br />
op <strong>til</strong> kravene, er:<br />
Opretning af og <strong>til</strong>gang <strong>til</strong> Elbækengen<br />
ved Store Tårnby<br />
Udvidelse af og <strong>til</strong>gængelighed<br />
for handicappede <strong>til</strong> Kirkestien<br />
ved Strøby Egede<br />
Skole-bigård ved <strong>Stevns</strong> Naturcenter<br />
<strong>Stevns</strong> i Vækstgear - et projekt<br />
der netop handler om at maksimere<br />
LAG’ens indsats ved at<br />
”gøde jorden” for tænkning i udviklingsprojekter<br />
på tværs af sektorer.<br />
Den samlede målsætning er at<br />
skabe så levedygtigt og attraktivt<br />
et lokalsamfund, at der kommer<br />
en ressourcestærk <strong>til</strong>flytning af<br />
borgere, som ikke kun pendler,<br />
men måske arbejder lokalt som<br />
fjernarbejdere eller selvstændige,<br />
med brug af moderne teknologi,<br />
så pendling ikke bliver den eneste<br />
løsning, og så der skabes overskud<br />
hos den enkelte familie <strong>til</strong> at<br />
engagere sig lokalt.<br />
Alle foreløbige erfaringer og<br />
forskning på Landdistriktsudviklingsområdet<br />
peger således på,<br />
at det er altafgørende for et landdistrikts<br />
levedygtighed fremover,<br />
at der skabes en større forståelse<br />
lokalt, såvel hos kommune<br />
94 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
som hos borgere, foreninger og<br />
erhvervsliv, for at indtræde i et<br />
større fælles medansvar for den<br />
lokale samfundsudvikling. Dette<br />
betyder i praksis, at der arbejdes<br />
for, at udviklings<strong>til</strong>tag tænkes og<br />
<strong>til</strong>rettelægges, så alle tre sektorer<br />
medvirker <strong>til</strong> såvel udviklingen<br />
som realiseringen af <strong>til</strong>tagene.<br />
Kun på denne måde kan der skabes<br />
bæredygtig landdistriktsudvikling,<br />
der skaber liv på landet.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 95
Hæfte 3<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer
Indhold<br />
Indhold 98<br />
Retningslinjer 100<br />
10 Byområder 102<br />
10.1 Byudvikling og arealudlæg 103<br />
10.2 Erhvervsudvikling 111<br />
10.3 Detailhandel 114<br />
11 Det åbne land 122<br />
11.1 Byggeri i landzone og sommerhusområder 123<br />
11.2 Kystnærhedszonen 130<br />
11.3 Landbrugsområder 133<br />
11.4 Husdyrbrug 137<br />
11.5 Anvendelse og udlæg af ren jord i landskabet 139<br />
12 Infrastruktur 140<br />
12.1 Det overordnede vejnet 141<br />
12.2 Trafikstier og cykelruter 142<br />
12.3 Rekreative stier 145<br />
12.4 Kollektiv trafik 148<br />
12.5 Erhvervs- og fiskerihavne 149<br />
13 Forsyning og tekniske anlæg 150<br />
13.1 Tekniske anlæg 151<br />
13.2 Energi, el og naturgas 152<br />
13.3 Affaldsanlæg 155<br />
13.4 Vindmøller 157<br />
13.5 Telemaster – sendeanlæg og antennemaster 162<br />
14 Ferie og fritid 164<br />
14.1 Hoteller og feriecentre 165<br />
14.2 Campingpladser, vandrerhjem og mindre overnatningssteder 168<br />
14.3 Besøgscentre og forlystelsesparker 170<br />
14.4 Fritidsliv og friluftsanlæg 171<br />
14.5 Golfbaner og større anlæg <strong>til</strong> udendørssport 173<br />
14.6 Fritids- og lystbådehavne 174<br />
14.7 Støjende fritidsanlæg generelt 175<br />
15 Kulturarv 176<br />
15.1 Kulturmiljø og –værdier samt bygningsbevaring 177<br />
15.2 Kirkeomgivelser 181<br />
98 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
16 Natur og miljø 184<br />
16.1 Natur- og særligt værdifulde naturområder 185<br />
16.2 Natura 2000 områder 189<br />
16.3 Geologiske interesseområder 191<br />
16.4 Landskabelige interesser 194<br />
16.5 Skovrejsning 197<br />
16.6 Biologiske spredningskorridorer 200<br />
16.7 Lavbundsarealer 203<br />
16.8 Anvendelsen af vandløb, søer og kystvande 206<br />
16.9 Nyttiggørelse af lettere forurenet jord og slagger 207<br />
16.10 Støj 209<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 99
Retningslinjer<br />
Retningslinjer<br />
Planloven indeholder en lang<br />
række emner, som kommuneplanen<br />
skal indeholde retningslinjer<br />
for. Retningslinjerne er i dette <strong>til</strong>fælde<br />
regler og principper for administration<br />
og varetagelse af de<br />
mange forskellige temaer, kommuneplanen<br />
omhandler. Emnerne<br />
spænder vidt, men omhandler<br />
alle på en eller anden måde arealanvendelsen<br />
i kommunen. Alle<br />
disse interesser skal koordineres,<br />
så der bliver en god balance mellem<br />
de forskellige måder, hvorpå<br />
det samlede landskab i kommunen<br />
bliver anvendt.<br />
De forskellige temaer har stor<br />
indflydelse på hinanden, og det<br />
kan være svært at erkende grænserne<br />
mellem dem.<br />
Eksempelvis kræver erhvervsudvikling,<br />
ud over plads og god<br />
infrastruktur, at det er muligt<br />
at <strong>til</strong>trække medarbejdere, der<br />
samtidig finder det attraktivt at<br />
bosætte sig i <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Der s<strong>til</strong>les derfor også krav <strong>til</strong><br />
landskabet, naturen, de rekreative<br />
muligheder, de særlige kulturmiljøer<br />
og <strong>til</strong> interessante byer<br />
med god offentlig service og indkøbsmuligheder.<br />
Tilflyttere kræver også byudvikling,<br />
forsyning af energi og vand,<br />
affaldsanlæg og telemaster, og<br />
100 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
det skal alt sammen tage hensyn<br />
<strong>til</strong> de værdier, der i første omgang<br />
<strong>til</strong>trak <strong>til</strong>flytteren.<br />
Som den generelle samfundsudvikling<br />
er, blandt andet med flere<br />
og flere ældre, er det ikke en<br />
mulighed blot at fastholde status<br />
quo. Uden en vis form for udvikling<br />
må vi se i øjnene, at samfundet<br />
vil være i <strong>til</strong>bagegang. En<br />
positiv udvikling, der tager hensyn<br />
<strong>til</strong> alle ovenstående forhold,<br />
er altså det eneste bæredygtige,<br />
der både giver nutidens og fremtidens<br />
borgere i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
mulighed for af få <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>let<br />
krav og ønsker <strong>til</strong> de fysiske omgivelser.<br />
Kommunalbestyrelsen har valgt<br />
at sætte fokus på 5 overordnede<br />
emner i denne planperiode. Det<br />
drejer sig om bosætning, turisme,<br />
aktivitet og sundhed samt<br />
infrastruktur og borgerdeltagelse.<br />
En beskrivelse af disse temaer og<br />
arbejdet omkring dem vil være<br />
at finde i hæftet Kerneområder,<br />
mens selve retningslinjerne ses i<br />
nærværende hæfte.<br />
Med hæftet Retningslinjer er alle<br />
kommunens regelsæt for administrationen<br />
af alle ovenstående<br />
emner, og lidt <strong>til</strong>, altså samlet. Da<br />
de enkelte afsnit supplerer hinanden,<br />
og flere emner som beskre-<br />
vet lapper over hinanden, vil man<br />
i nogle <strong>til</strong>fælde kunne finde retningslinjer<br />
for samme emne, fordelt<br />
under flere afsnit. I sådanne<br />
<strong>til</strong>fælde vil der så vidt muligt være<br />
en henvisning i redegørelsen <strong>til</strong><br />
de pågældende afsnit.<br />
Retningslinjerne er inddelt i kapitlerne;<br />
byområder, det åbne land,<br />
infrastruktur, forsyning og tekniske<br />
anlæg, ferie og fritid, kulturarv<br />
samt natur og miljø, der alle<br />
igen er inddelt i en række afsnit.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 101
10 Byområder<br />
10 Byområder<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> orienterer sig,<br />
ikke mindst som del af Fingerplan<br />
2007, mod nord – det vil sige mod<br />
Hovedstadsområdet. Den nære<br />
placering <strong>til</strong> hovedstaden set i<br />
sammenhæng med det stevnske<br />
landskab udgør et stort potentiale<br />
for kommunen. Landskabet<br />
er præget af landbrugsjord, den<br />
lange kyststrækning og Tryggevælde<br />
Ådal. På hver sin side af<br />
Tryggevælde Ådal ligger kommunens<br />
største byer, Store Heddinge<br />
og Hårlev. De resterende byområder<br />
ligger spredt i kommunen,<br />
mellem Strøby Egede i nord og<br />
Rødvig i syd. Som del af hovedstadsområdet,<br />
og dermed Fingerplan<br />
2007, er der meget præcise<br />
regler for, hvordan byudviklingen<br />
i kommunen skal foregå, det gælder<br />
både, når det angår udlæg <strong>til</strong><br />
boliger, erhverv og placering af<br />
detailhandel. Udviklingen er således<br />
stærk knyttet <strong>til</strong> kommunens<br />
bymønster, der er fastlagt i<br />
hovedstrukturens afsnit ”2.1 Bymønster”.<br />
102 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
10.1 Byudvikling og arealudlæg<br />
10.1 Byudvikling og<br />
arealudlæg<br />
Den eksisterende rummelighed<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har – sammenholdt<br />
med bestemmelserne i<br />
Fingerplan 2007 – medført, at der<br />
er blevet udlagt få nye byudviklingsarealer<br />
i forhold <strong>til</strong> det antal<br />
arealer, der har været i spil i forbindelse<br />
med arbejdet med udarbejdelsen<br />
af kommuneplanen.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Styrke udviklingen og væksten<br />
i kommunens byer, primært i de<br />
to hovedbyer, kommunecentrene<br />
Hårlev og Store Heddinge,<br />
• forbedre trafik- og parkeringsforholdene<br />
i byerne,<br />
• sikre gode muligheder for varierede<br />
boligbebyggelser, et aktivt<br />
erhvervs- og kulturliv, samt<br />
offentlig og privat service.<br />
• ved planlægning og administration<br />
af plan- og byggelovgivningen<br />
sikre og udvikle fysiske<br />
rammer, adgang <strong>til</strong> naturen, infrastruktur<br />
m.v. i kommunens<br />
byområder, som sikrer gode<br />
livsvilkår for såvel indbyggere<br />
som virksomheder i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, og som kan <strong>til</strong>trække<br />
nye borgere, virksomheder<br />
og turister,<br />
• sikre de værdifulde naturværdier<br />
og de bevaringsværdige<br />
kulturmiljøer, forbedre adgangen<br />
<strong>til</strong> rekreative oplevelser og<br />
bevare kolonihaverne.<br />
Retningslinjer<br />
Bymønster:<br />
10.1.1 Store Heddinge og Hårlev udpeges som kommunecentre,<br />
Rødvig og Strøby Egede udpeges som øvrige<br />
byudviklingsbyer, og Klippinge, Strøby, Hellested og<br />
Valløby udpeges som øvrige byer, jf. retningslinjekort<br />
10.1a Bymønster.<br />
10.1.2 Offentlige institutioner og anlæg, som skal betjene<br />
hele kommunen, skal så vidt muligt placeres i<br />
kommunecentrene. Øvrig offentlig og privat service<br />
placeres i de øvrige byer. Ved udvælgelse af arealer bør<br />
der tages hensyn <strong>til</strong> disses <strong>til</strong>gængelighed, især med<br />
kollektiv trafik og cykel. Overvejelser om cykeladgang<br />
skal også indgå ved nyetableringer og forbedringer af<br />
offentlige institutioner.<br />
10.1.3 Regionale, kommunale og lokale funktioner skal<br />
placeres således, at de understøtter det regionale og det<br />
kommunale bymønster/centerstrukturen.<br />
Byudvikling:<br />
10.1.4 Byudvikling skal være af lokal karakter og skal ske i<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> kommunecentre eller som afrunding af<br />
andre bysamfund (øvrige byudviklingsbyer og øvrige<br />
byer),<br />
10.1.5 Evt. byudvikling skal ske indefra og udad<br />
10.1.6 Der skal sikres sammenhæng mellem nye og<br />
eksisterende byområder<br />
10.1.7 Der skal fastholdes en skarp grænse mellem by og land,<br />
og der skal fastlægges kiler (grønne kiler, kystkiler,<br />
vænger m.v.) som ikke må bebygges<br />
10.1.8 Der skal ved udlæg af nye byudviklingsarealer tages<br />
hensyn <strong>til</strong><br />
• infrastrukturen og service<strong>til</strong>buddene, således at der<br />
sikres let adgang <strong>til</strong> kollektiv transport (jernbane,<br />
busser m.v.) og privat og offentlig service (skoler,<br />
institutioner, handel m.v.)<br />
• landskabelige, landbrugsmæssige, natur- og<br />
kulturhistoriske interesser<br />
• vandindvindings- og råstofinteresser<br />
• muligheden for forebyggelse af forurening og støj<br />
• trafiksikkerhed og fornuftig afvikling af trafikken<br />
• bedst mulige betingelser for den kollektive<br />
trafikbetjening<br />
• en hensigtsmæssig varme-, energi- og vandforsyning<br />
samt spildevandsbortskaffelse<br />
• muligheden for lokal afledning af regnvand<br />
• ønsker fra lodsejere<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 103
Redegørelse<br />
Fingerplan 2007:<br />
Som del af det øvrige hovedstadsområde<br />
omfattet af Fingerplan<br />
2007, gælder det for <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, at der ikke kan ske<br />
regional udvikling. Der kan dog<br />
<strong>til</strong>lades en vis lokal udvikling ved<br />
kommunecentre og ved afrunding<br />
af andre byer. Med lokal udvikling<br />
forstås udvikling med erhverv<br />
og byfunktioner, som maksimalt<br />
betjener et opland, der omfatter<br />
kommunen og nabokommuner.<br />
Tilsvarende skal boligudbygning<br />
begrundes i lokale behov.<br />
<strong>Kommune</strong>centrene skal udpeges<br />
som del af kommunens bymønster,<br />
og der skal fastlægges<br />
en rækkefølge for byudviklingen,<br />
så det sikres at der skabes sammenhæng<br />
med de eksisterende<br />
byområder, og at byudviklingen<br />
bidrager <strong>til</strong> at fastholde en skarp<br />
grænse mellem by og land.<br />
Det gælder desuden at eksisterende<br />
sommerhusområder skal<br />
fastholdes som rekreative områder<br />
<strong>til</strong> ferieformål, at bymæssige<br />
fritidsanlæg skal placeres i byzone,<br />
og at der ikke må udlægges<br />
jordbrugsparceller.<br />
Rummelighed i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>:<br />
Nyudlæg forudsætter, at den<br />
uudnyttede byzone reduceres<br />
104 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
10.1.9 Der udlægges nye arealer <strong>til</strong> byformål i Hårlev og<br />
Store Heddinge. De konkrete arealer er vist på<br />
retningslinjekort 10.1b. Disse arealer kan efterfølgende<br />
ved lokalplanlægning overføres <strong>til</strong> byzone. De<br />
arealer, der udgår af byområdet, fremgår ligeledes af<br />
retningslinjekortet.<br />
10.1.10 Rækkefølgebestemmelser. På retningslinjekort 10.1b er<br />
angivet en rækkefølge – årstal, som viser tidspunktet for<br />
tidligste ibrugtagning af de udtagne arealer<br />
10.1.11 Der skal i rammerne for nye arealer <strong>til</strong> byformål sikres<br />
muligheder for lokal afledning af regnvand, blandt andet<br />
ved placeringer af anlæg <strong>til</strong> forsinkelse af afledning af<br />
overfladevand fra det pågældende område.<br />
10.1.12 Der skal som grundlag for detailplanlægningen af<br />
et samlet/større område udarbejdes en overordnet<br />
helhedsplan – en BYPLAN – som skal behandle og<br />
sikre afvejning/samspillet mellem problems<strong>til</strong>lingerne i<br />
området.<br />
Udlæg <strong>til</strong> lokale fritidsformål:<br />
10.1.13 Der skal i rammerne for nye arealer <strong>til</strong> byformål<br />
sikres/udlægges arealer og stisystemer <strong>til</strong> fritidsbrug,<br />
motionsformål, leg, rekreative formål m.v.<br />
10.1.14 Der kan afgrænses og planlægges for lokale friluftsformål<br />
i en bynær zone omkring kommunecentrene Store<br />
Heddinge og Hårlev samt øvrige byzonebyer. Der kan<br />
planlægges for konkrete arealer og anlæg <strong>til</strong> overvejende<br />
almene, ikke-bymæssige lokale friluftsformål, der<br />
naturligt kan indgå i landområdet, samt anlæg <strong>til</strong> et<br />
overordnet stinet i landområdet. Den bynære rekreative<br />
zone omfatter områder, der som udgangspunkt ligger<br />
inden for en afstand af ca. 1 km fra byranden. Der kan<br />
foretages en nærmere afgrænsning, som medtager<br />
yderligere konkrete områder, såfremt de ligger inden for<br />
daglig gang- og cykelafstand og naturligt kan knyttes <strong>til</strong><br />
byområdet samt indgår i den landskabelige helhed.<br />
10.1.15 Som forudsætning for anvendelse af større dele af<br />
den bynære zone <strong>til</strong> lokale friluftsformål skal der<br />
gennemføres en samlet kommuneplanlægning, som<br />
tager hensyn <strong>til</strong> landskabs-, natur- og kulturværdier og<br />
andre interesser, sikrer en klar grænse mellem by og<br />
land og samlet konkretiserer placeringen af nødvendige<br />
friluftsområder og anlæg. Landzonestatus fastholdes.<br />
Forhold <strong>til</strong> landskabet:<br />
10.1.16 Byernes udbygning og endelige afgrænsning mod
<strong>til</strong>svarende, eller at rækkefølge-<br />
bestemmelser angiver, at det ny-<br />
udlagte areal eller et <strong>til</strong>svarende<br />
areal i den uudnyttede byzone<br />
tidligst kan udbygges efter planperiodens<br />
udløb.<br />
Den samlede rummelighed i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune er opgjort <strong>til</strong> ca.<br />
121ha.<br />
I de udpegede byudviklingsbyer<br />
er fordelingen således (ca.-tal):<br />
Hårlev: 1 0 h a<br />
(rummelighed i 2005: 20ha)<br />
Store Heddinge: 4 0 h a<br />
(rummelighed i 2005: 42ha)<br />
Strøby Egede: 30ha<br />
hed i 2005: 33ha)<br />
(rummelig-<br />
Rødvig: 2 1 h a<br />
(rummelighed i 2005: 30ha)<br />
De uudnyttede arealer på ca.<br />
121ha i <strong>Stevns</strong> kommune svarer<br />
<strong>til</strong> ca. 1200 boliger fordelt på<br />
åben lav og tæt lav, idet der regnes<br />
med ca. 5-8 åben lave boliger<br />
eller 20 tæt lave boliger pr. ha,<br />
hvilket giver et beregningsgennemsnit<br />
på 10 boliger pr. ha og<br />
fordelt ud over planperioden på<br />
12 år, giver det et gennemsnit på<br />
100 boliger pr. år.<br />
Om byudvikling og arealudlæg<br />
i kystnærhedszonen, se afsnit<br />
”11.2 Kystnærhedszonen”.<br />
det åbne land skal planlægges på en sådan måde, at<br />
landskabelige værdier påvirkes mindst muligt.<br />
10.1.17 Langs nye byområders afgrænsning mod det åbne land<br />
kan der af hensyn <strong>til</strong> særlige landskabsinteresser i det<br />
åbne land s<strong>til</strong>les krav om, at der udlægges, plantes og<br />
vedligeholdes afskærmende beplantningsbælter med en<br />
bredde af mindst 10m.<br />
10.1.18 Selv om et areal er udlagt <strong>til</strong> fremtidig byvækst, skal<br />
de mindre naturområder og kulturhistoriske anlæg mv.,<br />
der er omfattet af generelle beskyttelsesbestemmelser,<br />
bevares som landskabsmæssige værdier for borgerne og<br />
som levesteder for det vilde dyre- og planteliv.<br />
10.1.19 Ved byvækst langs hovedlandeveje og landeveje<br />
skal der være et plantebælte, der har en bredde,<br />
som svarer <strong>til</strong> afstanden fra vejskel <strong>til</strong> tinglyst<br />
vejbyggeliniebegrænsning på privat ejendom.<br />
Kolonihaver:<br />
10.1.20 Kolonihaver omfatter overnatningshaver og daghaver<br />
(nyttehaver o.l.). Der skal sikres udlagt bynære arealer<br />
<strong>til</strong> kolonihaver i et antal og med en placering, der er i<br />
overensstemmelse med bebyggelsesforholdene.<br />
10.1.21 Nye kolonihaver planlægges som en integreret del af<br />
den grønne struktur med fællesarealer og stier, som kan<br />
benyttes af offentligheden. Eksisterende havekolonier<br />
bør inddrages <strong>til</strong>svarende i den grønne struktur.<br />
De eksisterende kolonihavers placering er vist på<br />
retningslinjekort 10.1c.<br />
10.1.22 Det skal ved lokalplan sikres, at nye havelodder i<br />
gennemsnit ikke er større end 400m 2 , samt at de ikke<br />
anvendes <strong>til</strong> helårsbosætning.<br />
Retningslinjer:<br />
Retn. 1-3: Se i øvrigt hæftet Hovedstruktur,<br />
afsnit ”2.1 Bymønster”.<br />
Retn. 10.1.4-10: Retningslinjerne<br />
er afledt af Fingerplan 2007 og de<br />
statslige mål og krav.<br />
I Store Heddinge udtages den del<br />
af det nordøstlige rammeområde,<br />
der ligger nord for Sigerslevvej,<br />
og området mellem <strong>Stevns</strong>høj og<br />
kolonihaverne af kommuneplanen.<br />
I Klippinge ændres anvendelsen<br />
af et udlagt boligområde<br />
<strong>til</strong> rekreativt formål, dog med<br />
mulighed for et mindre antal boliger.<br />
Disse arealer må først tages<br />
i anvendelse efter 2021. For Klip-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 105
Retningslinjekort 10.1a: Bymønster<br />
106 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
<strong>Kommune</strong>centre<br />
Øvrige byudviklingsbyer<br />
Øvrige byer
Store Heddinge<br />
Hårlev<br />
Årstal<br />
Rammeområde<br />
Landzone i rammeområde<br />
Inddraget i ramme<br />
Ramme med ændret anvendelse<br />
Udtagede rammer<br />
Skovbyggelinje<br />
Tidligste ibrugtagning<br />
Retningslinjekort 10.1b: Udtagede og inddragede arealer samt rækkefølge.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 107
Retningslinjekort 10.1c: Kolonihaver<br />
108 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
pinge-arealet gælder, at rækkefølgebestemmelsen<br />
kan tages op<br />
<strong>til</strong> overvejelse, hvis projektet ikke<br />
gennemføres.<br />
Der udlægges nye arealer i Hårlev<br />
(henholdsvis Høvdingegården<br />
og et område vest for Metalvej)<br />
svarende <strong>til</strong> de udtagne arealer<br />
i Store Heddinge. Der udlægges<br />
endvidere et nyt areal i Store<br />
Heddinge, langs Bækken, som en<br />
naturlig afrunding af byen.<br />
Der er ops<strong>til</strong>let følgende arealregnskab:<br />
I Store Heddinge udtages<br />
Område 1 B11, delvis:<br />
7,85ha<br />
Område 1 B12:<br />
8ha<br />
Kan først tages i brug efter 2021.<br />
Redegørelseskort: Overordnede byudviklingsretninger<br />
I Klippinge udtages<br />
Område 3 B2 (nu: Område 6<br />
R1): 2,2ha<br />
I Hårlev udlægges nye områder<br />
Område 2 B7: 10,77ha<br />
Område 2 B8: 4,76ha<br />
I Store Heddinge inddrages et<br />
område i Område 1 B8<br />
Med et areal på:<br />
2,55ha.<br />
Dette giver følgende regnskab:<br />
Udtages: 7,85 + 8 + 2,2 =<br />
18,05ha<br />
Inddrages: 10,77 + 4,76 + 2,55<br />
= 18,08ha<br />
Perspektivplan. Den langsigtede<br />
byudvikling forventes at skulle<br />
foregå i Hårlev, nord og<br />
vest for byen, ved Store Heddinge<br />
nord og øst for byen, ved Rødvig<br />
nord for byen og ved<br />
Strøby Egede mod sydøst langs<br />
kysten.<br />
Herudover ønsker Kommunalbestyrelsen<br />
at arbejde for, at en del<br />
af<br />
sommerhusområdet ved Strøby<br />
Egede med tiden kan inddrages i<br />
byzone.<br />
Ønskede byudviklingsretninger<br />
ved Hårlev, Store Heddinge, Strøby<br />
Egede og Rødvig, herunder en<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 109
del af sommerhusområdet ved<br />
Strøby Egede, er indtegnet på nedenstående<br />
kort.<br />
Retn. 10.1.11: Er en konsekvens<br />
af de konstaterede vanskeligheder,<br />
der er forbundet med afledning<br />
af større vandmængder i forbindelse<br />
med de stadigt heftigere<br />
regnskyl, den større intensitet og<br />
det forholdsvis flade landskab.<br />
Håndtering af overfladevand bør<br />
indarbejdes som en integreret del<br />
af det samlede projekt, f.eks. i<br />
form af ”søer” eller åbne render,<br />
og regnvand skal således betragtes<br />
som en ressource, der kan <strong>til</strong>føre<br />
miljø- og naturmæssige samt<br />
rekreative værdier <strong>til</strong> et boligområde.<br />
Lokal nedsivning af regnvand kan<br />
<strong>til</strong>skyndes ved at angive en såkaldt<br />
biofaktor i nye lokalplaner.<br />
Biofaktoren på en grund er et udtryk<br />
for, hvor meget grønt der er<br />
på den del af grunden, der ikke er<br />
bebygget. Dermed har biofaktoren<br />
stor betydning for risikoen for<br />
eksempelvis oversvømmede kloaker<br />
i <strong>til</strong>fælde af kraftige regnskyl,<br />
idet beplantning og gennemtrængelige<br />
belægninger lader vandet<br />
nedsive lokalt.<br />
Retn. 10.1.12: Genindførelse af<br />
begrebet ”byplan” er sket for at<br />
110 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
give mulighed for at få et større,<br />
samlet overblik i forbindelse med<br />
detailplanlægning af et byområde<br />
(tidligere ”Masterplan”).<br />
Retn. 10.1.13-15: Et af kerneområderne<br />
i <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>strategien<br />
er Sundhed og aktivitet, og<br />
det er derfor naturligt, at der skal<br />
indarbejdes mulighed for aktivitet<br />
og kropslig udfoldelse i forbindelse<br />
med udlæg af arealer <strong>til</strong>/ og<br />
lokalplanlægning af nye boligområder.<br />
Retn. 10.1.17: Det skal i denne<br />
forbindelse bemærkes at læbælter<br />
ikke betragtes som en skarp<br />
grænse mellem by og land.
10.2 Erhvervsudvikling<br />
10.2 Erhvervsudvikling<br />
Placering af nye erhvervsområder<br />
og dermed lokalisering af<br />
nye virksomheder har stor betydning<br />
for udviklingsmulighederne<br />
for erhvervslivet og dermed for<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Der er i 2009 godkendt en erhvervspolitik<br />
som et led i udviklingen<br />
af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en. Med<br />
erhvervspolitikken sætter <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> fokus på erhvervsudviklingen<br />
i kommunen, med<br />
den vision at kommunen skal<br />
være kendt for at rumme et varieret<br />
erhvervsliv, hvor turisme,<br />
de eksisterende virksomheder<br />
og aktiv støtte <strong>til</strong> nye initiativer,<br />
er fundamentet. Politikken tager<br />
udgangspunkt i, at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
landlige placering i forhold<br />
<strong>til</strong> hovedstaden er et unikt potentiale.<br />
Mål:<br />
Kommunalbestyrelsen vil<br />
• skabe gode betingelser og rammer<br />
for <strong>til</strong>fredse og velfungerende<br />
virksomheder og medarbejdere,<br />
<strong>til</strong>trække nye virksomheder<br />
og medarbejdere,<br />
understøtte iværksættere og<br />
støtte virksomheder i at få den<br />
rette arbejdskraft, skabe øget<br />
beskæftigelse gennem integration<br />
af ledig arbejdskraft<br />
• <strong>til</strong>trække ikke forurenende virksomheder<br />
og understøtte den<br />
nuværende erhvervsstruktur<br />
• sikre gode rammebetingelser<br />
for erhvervsudviklingen gen-<br />
Retningslinjer<br />
10.2.1 Der er udlagt erhvervsområder som vist på<br />
retningslinjekort 10.2a<br />
10.2.2 Erhvervsarealer skal normalt placeres i<br />
overensstemmelse med bymønstret dvs. primært i<br />
kommunecentrene, sekundært i øvrige byudviklings- og<br />
byzonebyer.<br />
10.2.3 Større eksisterende enkeltvirksomheder, som ikke er<br />
placeret på her<strong>til</strong> egnede erhvervsarealer, kan udvides<br />
eller omlægges, hvis det gennem planlægningen<br />
godtgøres og sikres, at udvidelsen ikke strider imod de<br />
overordnede planlægningsmæssige hensyn og ikke vil<br />
medføre større miljømæssige eller andre gener i forhold<br />
<strong>til</strong> omgivelserne<br />
10.2.4 Der kan som udgangspunkt ikke etableres virksomheder,<br />
der af hensyn <strong>til</strong> forebyggelse af forurening, har særlige<br />
beliggenhedskrav.<br />
nem en udvikling af kommunens<br />
infrastruktur<br />
• styrke samspillet mellem erhvervslivet<br />
og kommunen<br />
• skabe rammerne og mulighederne<br />
for at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
fortsat kan være et godt sted at<br />
bo og arbejde.<br />
Redegørelse<br />
Der findes i dag erhvervsområder<br />
i Hårlev (i den sydlige og østlig del<br />
samt langs Industrivej), i Store<br />
Heddinge (Højerupvej, Frøslevvej,<br />
Rengevej), i Rødvig (havneområdet),<br />
i Klippinge (Køgevej),<br />
og i Hellested (Hellestedvej).<br />
Der er stadig en vis rummelighed<br />
i nogle af områderne i Hårlev,<br />
Store Heddinge, Rødvig og<br />
Klippinge, men <strong>til</strong>gængeligheden<br />
er for nogle områder ikke ideel,<br />
hverken i forhold <strong>til</strong> større veje<br />
eller Østbanen, ligesom udformning<br />
og omgivelser ikke vil kunne<br />
<strong>til</strong>godese alle potentielle nye virksomheder.<br />
Ud over at åbne for<br />
placering af mindre, ikke støjende<br />
erhverv i forbindelse med boligområder,<br />
skal der desuden sikres<br />
nye virksomheder mulighed for,<br />
at de kan slå sig ned på <strong>Stevns</strong><br />
med en beliggenhed, der <strong>til</strong>godeser<br />
virksomhedernes behov. Det<br />
skal derfor på sigt undersøges,<br />
om der er behov for alternativer<br />
<strong>til</strong> de eksisterende erhvervsområder.<br />
Turisme, inkl. oplevelsesøkonomi/kulturturisme,<br />
er samlet set<br />
det største erhverv i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>,<br />
og derfor udpeget <strong>til</strong> ind-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 111
satsområde i erhvervspolitikken.<br />
Der er desuden udarbejdet en<br />
særskilt politik, med egen vision,<br />
mission og målsætning, for turismeområdet.<br />
Turisme er desuden<br />
udpeget som et af kerneområderne<br />
i denne planperiode, og man<br />
kan således læse mere om emnet<br />
og politikken i hæftet Kerneområder<br />
”6 Turisme”, samt under<br />
retningslinjerne for ferie og fritid<br />
”14 Ferie og fritid”.<br />
I den kommende planperiode vil<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> arbejde for at<br />
der gives mulighed for ændret<br />
anvendelse af den tidligere kaserne,<br />
senest asylcenter, ved<br />
Mandehoved. Ud over forskellige<br />
turistformål, kan det eksempelvis<br />
dreje sig om erhvervsformål<br />
og serviceerhverv som f.eks. videnscenter,<br />
restaurant, butik m.v.<br />
Ændret anvendelse kræver dog<br />
en turistpolitisk redegørelse, som<br />
derfor vil blive udarbejdet snarest<br />
muligt i den kommende planperiode.<br />
Retningslinjer:<br />
En stor del af de tidligere regionale<br />
retningslinjer i henholdsvis<br />
Regionplan 2005 for Storstrøms<br />
Amt og HUR’s Regionplan 2005<br />
for placering af erhvervs- og kontorarealer<br />
er afløst af bestemmelser<br />
i Fingerplan 2007.<br />
112 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retn. 10.2.4: Da størstedelen af<br />
Hårlev samt hele Store Heddinge<br />
er placeret i område med særlige<br />
drikkevandsinteresser, samt af<br />
hensyn <strong>til</strong> øvrige beskyttelsesinteresser,<br />
kan der som udgangspunkt<br />
ikke etableres virksomheder<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> der af<br />
hensyn <strong>til</strong> forebyggelse af forurening<br />
må s<strong>til</strong>les særlige beliggenhedskrav.
Retningslinjekort 10.2a: Erhvervsområder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 113
10.3 Detailhandel<br />
10.3 Detailhandel<br />
Detailhandel er erhverv defineret<br />
som handel <strong>til</strong> private. Detailhandel<br />
er en vigtig del af et<br />
aktivt byliv, og hænger derfor i<br />
høj grad sammen med kommunens<br />
overordnede bymønster.<br />
For Store Heddinge og Hårlev<br />
er visionen således interessante<br />
og levende bymidter med butikker,<br />
der ligger tæt på hinanden,<br />
med god <strong>til</strong>gængelighed både for<br />
fodgængere, cyklister og bilister,<br />
tæt på den offentlige og private<br />
service og tæt på kollektiv transport.<br />
Herudover skal det stadig<br />
være muligt, inden for rammerne<br />
af planloven, at lokale decentrale<br />
dagligvarebutikker kan opstå og<br />
udvikle sig <strong>til</strong> gavn for de mindre<br />
bysamfund.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Styrke primært Store Heddinge<br />
men også Hårlev som overordnede<br />
centre for handel, der<br />
<strong>til</strong>godeser behovet for en god<br />
forsyning af dagligvarer og udvalgsvarer.<br />
• Sikre at lokalcentrene har en<br />
god butiksforsyning af primært<br />
dagligvarer.<br />
• Sikre at den eksisterende lokale<br />
butiksforsyning i de øvrige<br />
bysamfund fastholdes og om<br />
muligt udvikles.<br />
• Sikre at så mange som muligt<br />
skal have så kort som muligt <strong>til</strong><br />
en dagligvarebutik.<br />
• Skabe mulighed for udvikling<br />
af det samlede handelsliv på<br />
<strong>Stevns</strong>.<br />
114 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
Bymidter og lokalcentre:<br />
10.3.1 I kommunecentrene Hårlev og Store Heddinge er udlagt<br />
bymidter. Bymidternes beliggenhed og afgrænsning<br />
fremgår af retningslinjekortene 10.3a og 10.3b.<br />
10.3.2 Det maksimale bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål,<br />
undtaget salg af særligt pladskrævende varer, er i Hårlev<br />
bymidte 10.000m2 , i Store Heddinge bymidte 18.000m2 .<br />
10.3.3 Størrelsen af den enkelte butik i bymidterne må<br />
maksimalt være 3.500m2 bruttoetageareal for<br />
dagligvarebutikker og 2.000m2 bruttoetageareal for<br />
udvalgsvarebutikker<br />
10.3.4 Evt. ny eller ændret udpegning af bymidter skal ske efter<br />
planlovens § 5m, stk. 3.<br />
10.3.5 Følgende centre er lokalcentre, udpeget på kort i hæftet<br />
Rammer og vist på retningslinjekortene 10.3a og 10.3b:<br />
• Strøby Egede Center<br />
• Rødvig, centerområde mellem Vemmetoftevej og<br />
havnen<br />
• Valløby langs Vallø Bygade<br />
• Hellested, hele centerområdet<br />
• Strøby langs Strøby Bygade<br />
• Klippinge, centerområdet på begge side af Gl.<br />
Køgevej<br />
10.3.6 Den overordnede ramme for omfanget af<br />
bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål i hvert af lokalcentrene<br />
er 3.000m2 .<br />
10.3.7 Størrelsen af den enkelte butik i lokalcentrene<br />
må maksimalt være 1.000m2 bruttoetageareal <strong>til</strong><br />
dagligvarebutikker og 500m2 <strong>til</strong> udvalgsvarebutikker.<br />
Øvrige placeringer:<br />
10.3.8 Der kan etableres enkeltstående butikker uden for<br />
bymidter og centre under forudsætning af, at en<br />
lokalplan indeholder mulighed for dette, og at butikken<br />
alene betjener lokalområdets daglige forsyning.<br />
Størrelsen af den enkelte butik må maksimalt være<br />
500m 2 bruttoetageareal <strong>til</strong> dagligvarebutikker og maks.<br />
200m 2 <strong>til</strong> udvalgsvarebutikker.<br />
10.3.9 Uden for de udpegede bymidter og centre kan der i<br />
forbindelse med planlægning for erhvervsområder<br />
åbnes mulighed for etablering af mindre butikker <strong>til</strong><br />
salg af egne produkter i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> en virksomheds<br />
produktionslokaler. Størrelsen af den enkelte butik må<br />
maksimalt være 200m 2 bruttoetageareal<br />
10.3.10 Mindre butikker i landbrugsbygninger kan under visse<br />
forudsætninger etableres i henhold <strong>til</strong> planlovens
Redegørelse<br />
Detailhandelsanalyse:<br />
Revisionen af planloven pr. 1.<br />
juli 2007 medfører en række nye<br />
krav <strong>til</strong> kommuneplanlægningen<br />
i forhold <strong>til</strong> detailhandelen. Den<br />
ændrede planlov åbner desuden<br />
blandt andet for, at den maksimale<br />
størrelse på såvel dagligvare-<br />
som udvalgsvarebutikker kan<br />
øges <strong>til</strong> hhv. 3.700m2 og 2.200m2 ,<br />
ligesom kommunen selv kan fastsætte<br />
størrelsen på butikker, der<br />
forhandler særligt pladskrævende<br />
varer.<br />
Blandt andet for at opfylde lovens<br />
krav om en redegørelse vedrørende<br />
detailhandelens forhold,<br />
har konsulentfirmaet ICP på vegne<br />
af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> gennemført<br />
en analyse af detailhandelen<br />
i kommunen (se hele analysen i<br />
bilagene LINK).<br />
Analysen giver en status over detailhandelen<br />
i kommunen, som<br />
den tager sig ud i forsommeren<br />
2009. Denne omfatter eksempelvis<br />
antallet af butikker inden<br />
for hovedbranchegrupper samt<br />
antallet af forhandlere af særlig<br />
pladskrævende varegrupper. Desuden<br />
er alle butikkernes areal opgjort<br />
og data om butikkernes omsætning<br />
i 2008 indsamlet. Analysen<br />
giver også vurderinger af de<br />
fremtidige udviklingsmuligheder<br />
landzonebestemmelser. Størrelsen af den enkelte butik<br />
må maksimalt være 200m 2 bruttoetageareal.<br />
10.3.11 I <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> tankstationer, togstationer, stadioner,<br />
fritliggende turistattraktioner og lignende, der ligger<br />
uden for bymidter og centre, kan der udlægges arealer<br />
<strong>til</strong> butikker <strong>til</strong> brug for de kunder, der i øvrigt benytter<br />
anlægget på grund af dets primære funktion. Størrelsen<br />
af den enkelte butik må maksimalt være 75m 2 .<br />
Butikker der alene forhandler pladskrævende varer:<br />
10.3.12 Butikker over 1.500m 2 bruttoetageareal, der alene<br />
forhandler særligt pladskrævende varer, skal placeres<br />
i bymidter eller i centre eller i særligt udpegede<br />
erhvervsområder, og kun hvor der er god og<br />
hensigtsmæssig adgang <strong>til</strong> trafikvejnettet.<br />
10.3.13 Størrelsen af den enkelte butik må maksimalt være<br />
4.000 m 2 .<br />
10.3.14 Et erhvervsområde i den vestlige del af Store Heddinge<br />
og et erhvervsområde i den sydlige del af Hårlev er<br />
udpeget som områder, hvor der kan placeres butikker,<br />
der forhandler særligt pladskrævende varer. Områderne<br />
er vist på retningslinjekort 10.3c.<br />
10.3.15 Særligt pladskrævende varer defineres som biler,<br />
lystbåde, campingvogne, planter, havebrugsvarer,<br />
tømmer, byggematerialer, grus-, sten- og betonvarer.<br />
Listen kan udvides med møbelbutikker, hvis der kan<br />
redegøres for, at en placering i bymidterne ikke er mulig.<br />
10.3.16 I butikker der forhandler tømmer og byggematerialer<br />
kan der etableres et særligt afsnit med varer, der<br />
ikke er særligt pladskrævende, men som anvendes i<br />
forbindelse med tømmer og byggematerialer. Størrelsen<br />
for det særlige afsnit må ikke overstige 1.000m 2<br />
bruttoetageareal.<br />
Rammer for lokalplanlægning:<br />
10.3.17 De afgrænsede detailhandelsområder er<br />
vist på rammekortene for de pågældende<br />
bysamfund. Etagearealrammerne for udbygning<br />
af detailhandelsområderne og de maksimale<br />
butiksstørrelser fremgår af rammebestemmelserne for de<br />
enkelte områder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 115
Retningslinjekort 10.3a Bymidter og lokalcentre.<br />
116 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
Store Heddinge Hårlev<br />
Rødvig<br />
Strøby Egede<br />
Strøby Klippinge<br />
Hellested<br />
Valløby<br />
Retningslinjekort 10.3b Bymidter.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 117
Retningslinjekort 10.3c: Områder <strong>til</strong> særligt pladskrævende varegrupper, 1 E4 i Store Heddinge og 2 E4 i<br />
Hårlev.<br />
118 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
for detailhandel i kommunen, og<br />
anbefalinger <strong>til</strong> blandt andet nyudlæg.<br />
Vurderinger og anbefalinger udledt<br />
af analysen stemmer overens<br />
med kommunalbestyrelsen mål<br />
på området, og resultaterne af<br />
analysen er anvendt som input <strong>til</strong><br />
retningslinjerne samt rammerne<br />
for de enkelte dele af kommunen.<br />
Nuværende status:<br />
Hårlev og Store Heddinge er udpeget<br />
som kommunens to hovedcentre,<br />
mens dele af Strøby<br />
Egede, Rødvig, Valløby, Hellested,<br />
Strøby og Klippinge er udpeget <strong>til</strong><br />
lokalcentre.<br />
Både bymidten i Store Heddinge<br />
og størstedelen af bymidten i<br />
Hårlev ligger stationsnært, begge<br />
desuden med en relativ god forsyning<br />
af regionale busser. Lokalcentrene<br />
Rødvig og Klippinge har<br />
ligeledes begge stationer.<br />
I forsommeren 2009 blev der registreret<br />
88 butikker i kommunen.<br />
Antallet er ligeligt fordelt mellem<br />
dagligvarebutikker og forretninger<br />
<strong>til</strong> salg af udvalgsvarer. 38<br />
af butikkerne er placeret i Store<br />
Heddinge, hvilket gør Store Heddinge<br />
<strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s største<br />
handelsby, med et forholdsvist<br />
stort udbud af både daglig-<br />
Dagligvarer <br />
Udvalgsvarer<br />
i<br />
alt<br />
Beklædning <br />
Boligudstyr<br />
Øvrige<br />
udvalgsvarer <br />
Detailhandel<br />
i alt<br />
Strøby Egede 1.500 100 100 -
varer og udvalgsvarer. Samtidig<br />
er Store Heddinge kommunens<br />
eneste købstad, med en decideret<br />
strøggade og et torv.<br />
I <strong>Kommune</strong>ns andet hovedcenter<br />
Hårlev finder man 11 butikker,<br />
især med et stort udvalg af dagligvarer.<br />
Forretningsstrukturen i<br />
Hårlev er meget blandet, eksempelvis<br />
med flere virksomheder<br />
indrettet i villaer.<br />
I lokalcentrene og den øvrige<br />
kommune er det især dagligvarer,<br />
der forhandles, og der er dermed<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> en god og rimelig<br />
decentral forsyning med<br />
dagligvarer.<br />
Detailhandelsanalysens anbefalinger:<br />
I en kommune som <strong>Stevns</strong>, uden<br />
et stort regionalt center og med<br />
en høj grad af pendling, må der<br />
forventes en begrænset udvikling<br />
i detailhandelen. Der anbefales<br />
derfor et begrænset nyudlæg.<br />
Vurderingerne af det fremtidige<br />
arealbehov er foretaget blandt<br />
andet på baggrund af vurderinger<br />
af rummeligheden i de eksisterende<br />
bymidter og bydelscentre<br />
og forventningerne <strong>til</strong> den fremtidige<br />
boligudbygning, befolknings-<br />
og forbrugsudvikling, samt<br />
de tendenser der ses i detailhandelen.<br />
120 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Det anbefales at fokusere på<br />
Store Heddinge som handelsby<br />
med udvalgsvarer, da Store Heddinge<br />
i forvejen fremstår som en<br />
handelsby, en købstad. Desuden<br />
har Store Heddinge et relativt<br />
stort opland i kommunen, der ligger<br />
langt fra større centre uden<br />
for kommunen, som eksempelvis<br />
Køge.<br />
Det vurderes at der allerede er en<br />
god decentral forsyning med dagligvarer<br />
og at der kun i begrænset<br />
omfang er brug for nyudlæg.<br />
I den kommende planperiode vil<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> arbejde for, at<br />
der åbnes for ændret anvendelse<br />
af den tidligere kaserne, senest<br />
asylcenter, ved Mandehoved. Ud<br />
over forskellige turistformål, erhvervsformål,<br />
kursusvirksomhed<br />
el. lign, kan det eksempelvis dreje<br />
sig om, at der skabes mulighed<br />
for at indrette et detailhandelsudsalg<br />
som f.eks. kiosk/minimarked<br />
på op <strong>til</strong> 250m2 <strong>til</strong> lokal forsyning<br />
af områdets beboere og turister.<br />
Ændret anvendelse kræver dog<br />
en turistpolitisk redegørelse, som<br />
derfor vil blive udarbejdet snarest<br />
muligt i den kommende planperiode.<br />
Retningslinjer:<br />
Planloven indeholder meget præcise<br />
beskrivelser af kravene <strong>til</strong><br />
kommunernes detailhandelsplan-<br />
lægning. Hoveddelen af retningslinjerne<br />
er således afledt direkte<br />
af planlovens bestemmelser, med<br />
input i forhold <strong>til</strong> blandt andet<br />
bruttoarealer fra detailhandelsanalysen.<br />
Retn. 10.3.1 og 10.3.4: <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> er som del af hovedstadsområdet<br />
omfattet af Landsplandirektiv<br />
- for detailhandel i<br />
hovedstadsområdet. For <strong>Stevns</strong><br />
gælder det i den forbindelse at<br />
bymidter skal fastsættes efter<br />
planlovens §5 m, stk. 3.<br />
Retn. 10.3.15: Placeringen af<br />
arealerne <strong>til</strong> lokalisering af butikker,<br />
der forhandler pladskrævende<br />
varer sikrer, at der er let<br />
adgang <strong>til</strong> det overordnede trafikvejnet.<br />
Områderne grænser op <strong>til</strong><br />
eksisterende erhvervsarealer, og<br />
kan således naturligt indpasses i<br />
omgivelserne og være med <strong>til</strong> at<br />
fastholde områdets aktiviteter.<br />
I detailhandelsanalysen er det<br />
anbefalet, at handel med særlig<br />
pladskrævende varer placeres i<br />
Store Heddinge, af hensyn <strong>til</strong> byens<br />
rolle som værende den primære<br />
handelsby. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
vurderer, at området i Hårlev<br />
er måske endnu bedre placeret i<br />
forhold <strong>til</strong> afvikling af en eventuel<br />
øget mængde tung trafik, og har<br />
således prioriteret dette hensyn<br />
og har medtaget begge områder.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 121
11 Det åbne land<br />
11 Det åbne land<br />
Det åbne land er samlet set landskabet,<br />
som det opleves uden<br />
for kommunens byer. Ifølge Danmarks<br />
statistik er der i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> knapt 90 indbyggere<br />
pr. km2 mod et gennemsnit for<br />
hele Danmark på ca. 125 indbyggere<br />
pr. km2 . Dermed er <strong>Stevns</strong><br />
en af de tyndest befolkede kommuner<br />
i Danmark, med store<br />
mængder af ”åbent land”.<br />
Det åbne land er rammen om<br />
hverdagen for de mange stevnske<br />
borgere, der bor i landsbyerne og i<br />
mindre bebyggelser spredt i kommunen.<br />
Det åbne land er også<br />
grundlaget for det stevnske samfunds<br />
eksistens, i form af frugtbar<br />
jord, der har dannet grundlag for<br />
et veludviklet landbrug, der har<br />
kunnet brødføde mange mennesker<br />
gennem tiden. Det er netop<br />
landbruget, der har haft den største<br />
betydning for den struktur af<br />
mindre byer, landsbyer og spredt<br />
bebyggelse, som vi ser i dag.<br />
I Danmark har vi en lang tradition<br />
for en adskillelse mellem land og<br />
by, en adskillelse regeringen med<br />
landsplanredegørelsen i 2006<br />
vælger at lægge særlig vægt på,<br />
som én ud af 5 pejlemærker for<br />
den fremtidige fysiske planlægning.<br />
Den skal sikres ved blandt<br />
andet at sørge for at der kun und-<br />
122 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
tagelsesvist placeres bygninger i<br />
det åbne land der ikke er knyttet<br />
<strong>til</strong> landbruget.<br />
Ud over forskellen mellem land og<br />
by, fokuserer landsplanredegørelsen<br />
blandt andet på at planlægningen<br />
skal basere sig på respekt<br />
for byernes identitet, naturen,<br />
miljøet og landskabet, samt være<br />
helhedsorienteret, blandt andet<br />
ved at sikre dynamik mellem by<br />
og land.
11.1 Byggeri i landzone og sommerhusområder<br />
11.1 Byggeri i landzone og<br />
sommerhusområder<br />
Planlovens formål er bl.a. at sikre,<br />
at der sker en hensigtsmæssig<br />
planlægning af anvendelsen<br />
af jordressourcen. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
landområder og landsbyer<br />
har stor naturlig kvalitet i form af<br />
landskabets vidder, den enkle natur<br />
og de mange kulturhistoriske<br />
værdier. Blandt andet de mange<br />
unikke landsbysamfund med de<br />
uspolerede strukturer, kan være<br />
med <strong>til</strong> at gøre kommunen <strong>til</strong> et<br />
eftertragtet sted at bo.<br />
Det er derfor vigtigt, at nye boliger<br />
opføres inden for de planlagte<br />
områder, så det åbne land også i<br />
fremtiden kan friholdes for spredt<br />
uplanlagt bebyggelse, der er med<br />
<strong>til</strong> at udviske overgangen mellem<br />
land og by.<br />
Der kan læses mere om emnet<br />
i under bosætning, i kerneområdehæftet<br />
”5 Bosætning”, og<br />
desuden under retningslinjerne<br />
for kulturmiljø og –værdier samt<br />
bygningsbevaring i afsnit ”15.1<br />
Kulturmiljø og –værdier samt<br />
bygningsbevaring”.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Gennem afgrænsning og planlægning<br />
sikre, at landsbyernes<br />
miljømæssige kvaliteter fastholdes,<br />
særligt i forbindelse<br />
Retningslinjer<br />
11.1.1 Der kan ikke ske byudvikling i landzonen. I de på<br />
retningslinjekort 11.1a og på bilag i hæftet Rammer viste<br />
afgrænsede landsbyer kan der dog meddeles <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong><br />
et begrænset antal nye boliger, evt. på baggrund af en<br />
lokalplan, ligesom tidligere erhvervsarealer kan overgå <strong>til</strong><br />
åben/lav boligformål.<br />
11.1.2 Ved nybyggeri, ombygning og vedligeholdelse, skal<br />
det af hensyn <strong>til</strong> bevarelsen af det stedlige landsby-<br />
og bygningsmiljø, kirkeomgivelser samt øvrige<br />
bevaringsværdige kulturmiljøer vurderes, om der skal<br />
s<strong>til</strong>les særlige vilkår <strong>til</strong> placering og udformning af<br />
byggeriet, eller om ubebyggede grunde skal bevares på<br />
grund af deres historiske fortælleværdi.<br />
11.1.3 I områder, der er udpeget som kulturmiljøer, skal der<br />
tages vidtgående hensyn <strong>til</strong> de kulturhistoriske værdier,<br />
som ligger <strong>til</strong> grund for udpegningen.<br />
11.1.4 Den i den tidligere regionplan for Roskilde Amt<br />
foretagne udpegning af særlige landsbyer fastholdes, se<br />
retningslinjekort 11.1b<br />
11.1.5 I de udpegede særlige landsbyer skal de karakteristiske,<br />
oprindelige træk <strong>til</strong>stræbes bevaret, og eventuelt<br />
nybyggeri, anlæg mv. skal ske på baggrund af en<br />
lokalplan. Eventuel lokalplanlægning skal have <strong>til</strong> formål<br />
at bevare landsbyen og tage hensyn <strong>til</strong> kulturhistoriske,<br />
landskabelige og andre naturmæssige træk samt<br />
<strong>til</strong> sammenhængen med kulturhistoriske træk i den<br />
omgivende dyrkningsflade. Se også rammerne for de<br />
enkelte landsbyer ”Hæfte 4”<br />
11.1.6 Bevaringsværdige bygninger i landzone, herunder<br />
bygninger i landsbyer, skal sikres gennem<br />
lokalplanlægning (temaplaner eller landsbylokalplaner).<br />
11.1.7 De eksisterende sommerhusområder er, i det omfang<br />
de tidligere er godkendt, vist på retningslinjekort 11.1b.<br />
Områderne skal fastholdes som sommerhusområder<br />
11.1.8 I landzonen, herunder i de ikke-afgrænsede landsbyer<br />
kan der som udgangspunkt ikke opføres nye boliger<br />
11.1.9 I forbindelse med meddelelse af <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> byggeri og<br />
anlæg, der nødvendigvis må etableres i landzone, skal<br />
det sikres, at byggeriet <strong>til</strong>passes det omgivende landskab<br />
og øvrige bygningsmasse.<br />
11.1.10 Det er muligt at indrette en ekstra bolig i en overflødig<br />
driftsbygning. Der kan kun indrettes én ekstra bolig på<br />
en landbrugsejendom, selv om der er flere overflødige<br />
driftsbygninger. Der kan også indrettes en ekstra bolig<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 123
med nybyggeri, ombygning og<br />
vedligeholdelse, uden at forhindre<br />
en naturlig og nødvendig<br />
fornyelse.<br />
• Ops<strong>til</strong>le rammer for anvendelse<br />
(lokalplanlægning) af alle<br />
landsbyer og for <strong>Stevns</strong> Natur<br />
Center, Mandehoved, Holtug<br />
Kridtbrud og Boesdal Kalkbrud.<br />
• Sikre naturværdier og de bevaringsværdige<br />
kulturmiljøer og<br />
forbedre adgangen <strong>til</strong> rekreative<br />
oplevelser.<br />
• Gøre det muligt, at mindre erhverv<br />
kan etablere sig i landsbyerne.<br />
• Arbejde for en udvikling og revitalisering<br />
af landsbyerne i et<br />
samarbejde med indbyggerne.<br />
• Sikre, at der fastholdes skarpe<br />
grænser mellem land og by, så<br />
det stevnske landskab kan vedblive<br />
med at være en attraktion.<br />
• Sikre, at byggeri (og anlæg),<br />
der nødvendigvis må etableres<br />
i landzone, som udgangspunkt<br />
etableres i eller i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><br />
eksisterende landsbyer, med<br />
mindre der er tale om byggeri<br />
og anlæg <strong>til</strong> jordbrug, skovbrug<br />
eller fiskeri,<br />
• Sikre, at de forskelligheder, der<br />
er karakteristiske for kommunens<br />
områder, fastholdes og<br />
understreges gennem planlægning<br />
og administrative <strong>til</strong>ladelser<br />
<strong>til</strong> byggeri og anlæg<br />
• Sikre, at byggeri og anlæg, der<br />
kræver <strong>til</strong>ladelse, <strong>til</strong>passes det<br />
omgivende landskab og byggeri.<br />
Redegørelse<br />
Kommunalbestyrelsen ønsker at<br />
bevare landskabets karakteristika<br />
og kontrasten mellem det åbne<br />
land, byområderne og landsby-<br />
124 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
i en overflødig driftsbygning på en ejendom, som ikke<br />
længere er registreret som landbrugsejendom. Inden<br />
for afgrænsede landsbyer kan der efter en nærmere<br />
vurdering indrettes et begrænset antal boliger i<br />
overflødiggjorte driftsbygninger og overflødiggjorte<br />
erhvervsbygninger.<br />
11.1.11 De landskabelige og rekreative værdier skal søges<br />
fastholdt og forbedret. Forbedringer kan ske ved, at<br />
der plantes ny rekreativ og bynær skov, foretages<br />
naturgenopretning og etableres naturstier o.l.<br />
Adgangs- og opholdsmulighederne skal søges forbedret<br />
i landområdet generelt, herunder i områder med<br />
bynær beliggenhed og i de dele af de udpegede<br />
beskyttelsesområder, som rummer særlige landskabs-,<br />
natur- og kulturværdier af væsentlig rekreativ betydning,<br />
og som kan tåle rekreativ benyttelse.<br />
11.1.12 I landområdet generelt skal naturområder og<br />
småbiotoper samt landskabelige og kulturhistoriske<br />
helheder i videst muligt omfang bevares. Det skal<br />
generelt være muligt at etablere nye naturområder<br />
og småbiotoper. Visse naturtyper skal beskyttes i<br />
overensstemmelse med Naturbeskyttelseslovens § 3.<br />
Sten- og jorddiger skal beskyttes i overensstemmelse<br />
med Museumsloven.<br />
11.1.13 Det kræver landzone<strong>til</strong>ladelse at opsætte belysning.<br />
Der må ikke etableres stærk lysudsendelse, herunder<br />
dominerende belysning, lysreklamer, permanente<br />
lysende vartegn eller lignende.<br />
erne. Målet er at bevare en klar<br />
grænse mellem by og land og sikre<br />
de natur- og kulturhistoriske<br />
værdier <strong>til</strong> gavn for de rekreative<br />
oplevelsesmuligheder og dyre- og<br />
plantelivet.<br />
Der lægges vægt på, at byggeri,<br />
som har stor landskabelig synlighed,<br />
afstemmes efter landskabet<br />
og den typiske bygges<strong>til</strong> i områ-<br />
det, herunder de egnskarakteristiske<br />
bygges<strong>til</strong>, f.eks. i forhold <strong>til</strong><br />
formsprog og materialer. Specielt<br />
inden for beskyttelsesområder og<br />
andre områder med en stor landskabelig,<br />
naturmæssig og kulturhistorisk<br />
værdi, vil kommunen<br />
have fokus på lokal byggeskik, og<br />
kommunen har mulighed for at<br />
s<strong>til</strong>le specifikke krav <strong>til</strong> bygges<strong>til</strong><br />
og materialevalg.
Vråby Endeslev Himlingøje<br />
Store Tårnby Varpelev Sigerslev Lund<br />
Magleby<br />
Holtug<br />
Lyderslev<br />
Lille Heddinge Boestofte Højerup<br />
Retningslinjekort 11.1a: De afgrænsede landsbyer, områderne 9.1 - 9.13<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 125
Retningslinjekort 11.1b: Sommerhusområder, afgrænsede landsbyer og særlige landsbyer.<br />
126 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
En harmonisk <strong>til</strong>pasning <strong>til</strong> landskabet<br />
og den øvrige bebyggelse<br />
er ikke nødvendigvis <strong>til</strong> hinder for,<br />
at der kan anvendes et nutidigt<br />
formsprog og moderne materialer.<br />
Se i øvrigt afsnittet om arkitekturpolitik,<br />
under kerneområdet<br />
”5 Bosætning”.<br />
Landsbyer:<br />
De større landsbyer er afgrænsede,<br />
hvilket betyder, at der inden<br />
for afgrænsningen kan gives<br />
<strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> boligbyggeri, hvis det<br />
passer sammen med planlægningsmæssige<br />
hensyn, natur-, og<br />
kulturhistoriske interesser samt<br />
nabohensyn. Der gælder lokalplaner<br />
for Endeslev, Himlingøje, Varpelev<br />
og Lille Heddinge, medens<br />
der er udarbejdet dellokalplaner<br />
i Magleby, Holtug, Boestofte og<br />
Lyderslev/Gevnø. Alle landsbyer<br />
skal i princippet afgrænses i kommuneplanen.<br />
Sommerhusområder:<br />
Der er sommerhusområder i den<br />
nordlige del af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> -<br />
langs Køge Bugtkysten fra Strøby<br />
Egede <strong>til</strong> Magleby Skov (Strøby<br />
Ladeplads) og i den sydlige del -<br />
vest for Rødvig.<br />
Det nordlige sommerhusområde<br />
langs kystvejen er med ca. 1000<br />
sommerhuse, hvoraf en del anvendes<br />
som helårsboliger af pensionister<br />
mv.. Det udgør et stort<br />
boligområde i kommunen. Området<br />
indeholder kun i begrænset<br />
omfang offentlig og privat service.<br />
Langs Kystvejen opleves stor interesse<br />
for at bygge huse, som i<br />
deres form og materialevalg opfylder<br />
krav <strong>til</strong> helårshuse. Sommerhusområdet<br />
opfattes som et<br />
potentiel helårsområde, uanset at<br />
det i henhold <strong>til</strong> gældende lovgivning<br />
ikke kan ændre status <strong>til</strong> helårsområde.<br />
Det er dog et politisk<br />
ønske at forsøge - med tiden - at<br />
få området overført <strong>til</strong> byzone.<br />
Det sydlige område vest for Rødvig<br />
og ud mod Fakse Bugt består<br />
af tre delområder: et ældre område<br />
tættest på byen, et nyere område<br />
vest herfor og et lille ældre<br />
område, der er løsrevet fra byområdet,<br />
i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> campingpladsen,<br />
hvor der er indkøbsmuligheder.<br />
Også i Rødvig anvendes en del af<br />
sommerhusene som helårsboliger.<br />
Det åbne land:<br />
Det åbne land er karakteriseret<br />
af landsbyerne og af landbrug,<br />
skovbrug og gartnerier<br />
og er herudover præget af bl.a.<br />
to nedlagte råstofgrave, Holtug<br />
Kridtbrud og Boesdal Kalkbrud,<br />
og et aktivt kridtbrud, Sigerslev<br />
Kridtbrud, en golfbane, en skydebane,<br />
de tidligere militære områder,<br />
<strong>Stevns</strong>fortet, området ved<br />
<strong>Stevns</strong> Fyr, området ved Gydevej,<br />
kaserneområdet ved Mandehoved,<br />
<strong>Stevns</strong> Natur Center, samt<br />
en del større landbrugsbedrifter,<br />
heriblandt Gjorslev Gods og Vallø<br />
Gods med Vallø Slot.<br />
Den dyrkede landbrugsjord udgør<br />
i <strong>Stevns</strong> kommune ca. 75 % af<br />
det samlede areal.<br />
Retningslinjer:<br />
Retn. 11.1.1-2 og 11.1.4: Der er<br />
medtaget nye retningslinjer om<br />
muligheden for mindre boligbyggeri<br />
i de afgrænsede landsbyer,<br />
idet afgrænsningen betragtes<br />
som en afrunding af landsbyen,<br />
og som fastholdelse af den tidligere<br />
udpegning (i Gl. Vallø <strong>Kommune</strong>)<br />
af særlige landsbyer, hvor<br />
der gælder særlige beskyttelseshensyn.<br />
Kort: Ændringer i Endeslev<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 127
Afgrænsningen af Endeslev er<br />
ændret med en mindre udvidelse<br />
mod sydvest. Der er hermed givet<br />
mulighed for udarbejdelse af<br />
en lokalplan for opførelse af et<br />
enkelt helårshus.<br />
De tidligere udpegede landsbyer i<br />
Gl. Vallø <strong>Kommune</strong> er Skrosbjerg,<br />
Vråby, Lille Linde,<br />
Ammerup, Lystrup, Varpelev,<br />
Strøby, Lille Tårnby, Store Tårnby,<br />
Valløby, Endeslev,<br />
Himlingøje, Aggerup og Poulstrup,<br />
og de vises på Retningslinjekort<br />
11.1a<br />
Nye boliger skal i videst muligt<br />
omfang opføres inden for områder,<br />
der er planlagt <strong>til</strong> byudvikling.<br />
<strong>Kommune</strong>n kan dog, hvor der er<br />
planlagt muligheder for nybyggeri/evt.<br />
på baggrund af lokalplan,<br />
give <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> at opføre nye<br />
åben/lave boliger i landzone inden<br />
for de afgrænsede landsbyer. Tidligere<br />
erhvervsarealer inden for<br />
afgrænsede landsbyer, hvor der<br />
tidligere har været eksempelvis<br />
mindre håndværkervirksomheder<br />
eller overflødiggjorte driftsbygninger,<br />
kan overgå <strong>til</strong> åben/lav<br />
boligformål. Se endvidere Rammer<br />
for de enkelte landsbyer<br />
Afgrænsning af resterende landsbyer<br />
og udarbejdelse af lokalplaner<br />
for disse påregnes udført i løbet<br />
af planperioden (4 år).<br />
128 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Landsbyernes kvaliteter skal søges<br />
fastholdt, dog uden at forhindre,<br />
at der kan ske en naturlig og<br />
nødvendig fornyelse. De kvaliteter,<br />
der skal bevares, drejer sig<br />
om det samlede miljø, enkelthuse,<br />
vejforløb og gadejord.<br />
Retn. 11.1.3: Se i øvrigt afsnit<br />
”15.1 Kulturmiljø og –værdier<br />
samt bygningsbevaring”.<br />
Retn. 11.1.6: Se i øvrigt afsnit<br />
”15.1 Kulturmiljø og –værdier<br />
samt bygningsbevaring”.<br />
Retn. 11.1.7: Selv om det om<br />
sommerhusområderne gælder,<br />
at de ifølge gældende lovgivning<br />
skal fastholdes som sommerhusområder,<br />
har <strong>Stevns</strong> Kommunalbestyrelse<br />
ønsket at signalere, at<br />
man er interesseret i en ændring<br />
af gældende lovgivning, således<br />
at en del af sommerhusområderne,<br />
tæt på Strøby Egede og i<br />
Rødvig, kan overføres <strong>til</strong> byzone.<br />
Det er Kommunalbestyrelsens<br />
langsigtede mål, at en del af<br />
sommerhusområdet kan overgå<br />
fra sommerhusstatus <strong>til</strong> helårsstatus.<br />
Det omfatter primært de<br />
områder, hvor der allerede i dag<br />
er mange helårsbeboere, og hvor<br />
boligerne opføres og indrettes<br />
som helårshuse. Disse områder<br />
kan ved et skift af status blive<br />
omfattet af en samlet og ensartet<br />
planlægning, så områdernes<br />
rekreative værdier kan sikres,<br />
samtidig med at der skabes gode<br />
boligområder.<br />
Kommunalbestyrelse er vidende<br />
om, at det i henhold <strong>til</strong> gældende<br />
lovgivning ikke er muligt at overføre<br />
sommerhusområder <strong>til</strong> byzone.<br />
Retn. 11.1.8: Er medtaget for at<br />
understøtte forskellen mellem by<br />
og land.<br />
Retn. 11.1.9: Er medtaget for at<br />
sikre, at bygges<strong>til</strong>en i det åbne<br />
land bevarer sit særkende, og at<br />
oplevelsen af, at hvert lokalområde<br />
har sit kendetegn, fastholdes.<br />
Se i øvrigt afsnittet om arkitekturpolitik,<br />
under kerneområdet<br />
”5 Bosætning”.<br />
Retn. 11.1.10: Bestående bygninger<br />
i det åbne land udgør en<br />
vigtig ressource, som skal udnyttes<br />
i videst muligt omfang. Det er<br />
derfor muligt at indrette en ekstra<br />
bolig i en overflødig driftsbygning.<br />
Regeringen anslår at der på<br />
landsbasis er omkring 30 mio.<br />
m2 overflødiggjorte driftsbygninger<br />
der kan tages i brug <strong>til</strong> andre<br />
formål end landbrug. Regeringen<br />
opfordrer samtidig kommunerne
<strong>til</strong> i samarbejde med landbruget<br />
og lokalområderne, at udarbejde<br />
strategier for bygningernes fremtidige<br />
anvendelse, blandt andet<br />
med henblik på at opretholde og<br />
udvikle ejendommenes bygningskulturelle<br />
værdier.<br />
<strong>Stevns</strong> kommune vil <strong>til</strong>stræbe,<br />
at der i kommende planperiode<br />
bliver udarbejdet retningslinjer/<br />
strategier for de <strong>til</strong>oversblevne<br />
landbrugsbygningers fremtidige<br />
anvendelse.<br />
Retn. 11.1.12: Naturbeskyttelseslovens<br />
§ 21 indeholder et generelt<br />
forbud mod reklamer og<br />
skilte i det åbne land, herunder<br />
lysreklamer. Denne bestemmelse<br />
har <strong>til</strong> formål at undgå eller begrænse<br />
lys fra kraftige lyskilder,<br />
der kan genere og ødelægge oplevelsen<br />
af naturen og mørket og<br />
forstyrre aften- og nattestemningen<br />
i landsbyerne og i det almindelige<br />
landbrugsland.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 129
11.2 Kystnærhedszonen<br />
11.2 Kystnærhedszonen og<br />
kystnære dele af byzonen<br />
Kystnærhedszonen er en planlægningszone,<br />
der omfatter arealer<br />
inden for en afstand på ca.<br />
3 km. fra kysten, dog ikke byzonearealer.<br />
Udgangspunktet er, at<br />
landets kystområder søges friholdt<br />
for bebyggelse og anlæg,<br />
der ikke er afhængig af en kystnær<br />
placering. Se i øvrigt afsnit<br />
”3.4 Kystnærhedszonen” i Hovedstrukturen.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Bevare kommunens kystområder<br />
som et markant og typisk<br />
stevnsk landskabselement<br />
uden nye bebyggelser og anlæg,<br />
som ikke understøtter rekreative<br />
formål.<br />
• Forbedre offentlighedens adgang<br />
<strong>til</strong> kystområderne.<br />
Redegørelse<br />
<strong>Kommune</strong>rne skal for alle arealer<br />
i kystnærhedszonen, d.v.s.<br />
for alle landzone- og sommerhusområder<br />
udarbejde retningslinjer<br />
for arealanvendelsen. Retningslinjerne<br />
skal søge kystnærhedszonen<br />
friholdt for yderligere<br />
byudvikling, tekniske anlæg og<br />
ferie- og fritidsanlæg, som ikke<br />
er afhængige af kystnærhed. Det<br />
bemærkes desuden, at der i kystnærhedszonen<br />
kun må planlægges<br />
for eller udlægges områder <strong>til</strong><br />
helårsbeboelse for ikke at omgå<br />
130 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
11.2.1 I kystnærhedszonen kan der kun inddrages nye arealer<br />
i byzone og planlægges for arealer og anlæg i landzone,<br />
hvis der er en særlig planlægningsmæssig eller funktionel<br />
begrundelse for kystnær lokalisering.<br />
11.2.2 Hvor det undtagelsesvis bliver muligt at udlægge areal<br />
<strong>til</strong> boligformål i kystnærhedszonen i forbindelse med<br />
overførelse af arealer fra landzone <strong>til</strong> byzone, skal<br />
det i kommuneplanens rammer for lokalplanlægning<br />
sikres, at arealet udlægges <strong>til</strong> helårsbeboelse, så der<br />
ikke sker en omgåelse af planlovens forbud mod nye<br />
sommerhusområder i kystnærhedszonen.<br />
11.2.3 I kystnærhedszonen skal den rummelighed, der findes i<br />
eksisterende udlagte arealer <strong>til</strong> byvækst, udnyttes, før nye<br />
arealer inddrages <strong>til</strong> byvækst.<br />
11.2.4 I kystnærhedszonen skal nye arealer <strong>til</strong> byzone og anlæg i<br />
landzone lokaliseres i størst mulig afstand fra kystlinjen og<br />
fortrinsvis bag eksisterende bebyggelse.<br />
11.2.5 I de kystnære dele af byområdet (omfattende<br />
byzonearealer og arealer, der som en del af byområdet<br />
kan overføres <strong>til</strong> byzone), der ligger ud <strong>til</strong> kysterne eller<br />
indgår i et samspil med kystlandskabet, skal der ske en<br />
vurdering af de fremtidige bebyggelsesforhold, herunder<br />
bygningshøjder, med henblik på, at:<br />
• ny bebyggelse indpasses i den kystlandskabelige<br />
helhed,<br />
• der tages hensyn <strong>til</strong> bevaringsværdige helheder i<br />
bystrukturen og <strong>til</strong> naturinteresser på de omgivende<br />
arealer,<br />
• der tages hensyn <strong>til</strong> nødvendige infrastrukturanlæg,<br />
herunder havne, og<br />
• offentligheden sikres adgang <strong>til</strong> kysten.<br />
11.2.6 Der skal i redegørelsen <strong>til</strong> lokalplanforslag for bebyggelse<br />
og anlæg i de kystnære dele af byzonerne, der vil påvirke<br />
kysten visuelt, gøres rede for påvirkningen. Såfremt<br />
bebyggelsen afviger væsentligt i højde eller volumen fra<br />
den eksisterende bebyggelse i området, skal der gives en<br />
begrundelse herfor.<br />
11.2.7 Der skal i rammerne for nye arealer <strong>til</strong> byformål og andre<br />
formål i kystnærhedszonen medtages bestemmelser, som<br />
sikrer eller forbedrer offentlighedens adgang <strong>til</strong> kysten.<br />
11.2.8 Ved kystområderne må eksisterende og udlagte<br />
parkeringsmuligheder ikke forringes. Parkeringskapaciteten<br />
skal søges udbygget, så den på længere sigt<br />
står i forhold <strong>til</strong> strandenes kapacitet og størrelsen af det<br />
opland, hvorfra de besøgende kommer.<br />
11.2.9 Eventuel opførelse af erstatningsbyggeri/nybyggeri<br />
ved kysten skal vurderes i forhold <strong>til</strong> risikoen for<br />
oversvømmelse eller erosion fra havet.
Kystnærhedszonen<br />
Retningslinjekort 11.2a: Kystnærhedszonen<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 131
forbuddet mod nye sommerhusområder,<br />
dvs. at der ikke kan ske<br />
en lempelse af anvendelsen af<br />
boliger i lokalplaner i de kystnære<br />
områder.<br />
Den nordlige, østlige og sydlige<br />
del af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ligger i<br />
kystnærhedszonen.<br />
Strøby Egede, Valløby og Strøby,<br />
området ved Strøbyskolen, en<br />
mindre del af Store Heddinge og<br />
hele Rødvig er byzone, som ligger<br />
kystnært. En del af Valløby, Holtug,<br />
Sigerslev, Højerup, Lille Heddinge,<br />
Lund, Tommestrup, Renge,<br />
Skørpinge, Havnelev og Lund er<br />
bysamfund i landzone, der er<br />
beliggende i kystnærhedszonen.<br />
Endvidere er kommunens to store<br />
sommerhusområder beliggende i<br />
kystnærhedszonen.<br />
For de dele af byzonerne, der ligger<br />
ud <strong>til</strong> kysten, eller som indgår<br />
i et samspil med kystlandskabet,<br />
gælder bl.a. bestemmelser om<br />
forhold i forbindelse med revisioner<br />
af kommuneplaner, vurderinger<br />
af arealreservationer og<br />
bebyggelsesforhold, redegørelser<br />
om visuelle påvirkninger m.v.<br />
132 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
11.3 Landbrugsområder<br />
11.3 Landbrugsområder<br />
I det åbne land - i landzonen - har<br />
kommunen et ansvar for at sikre<br />
arealer <strong>til</strong> jordbrugsmæssig anvendelse<br />
dvs. planteavl og husdyrproduktion<br />
samt skovbrug og<br />
gartneri. Samtidig skal kommunen<br />
varetage landskabs-, naturog<br />
miljøinteresserne i det åbne<br />
land. Interesserne skal afvejes<br />
mod hinanden og alle interesser<br />
skal varetages, når der behandles<br />
sager om bolig- og erhvervsbyggeri<br />
eller byggeri <strong>til</strong> turisme, friluftsliv<br />
m.m.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Søge at opretholde landbrugsområderne<br />
<strong>til</strong> jordbrugsformål<br />
og fastholde dem som hovedsageligt<br />
landbrugspræget, beboet<br />
åbent land,<br />
• Sikre at natur- og miljøinteresser<br />
så vidt muligt <strong>til</strong>godeses i<br />
forbindelse med landbrugsdriften,<br />
• Sætte fokus på muligheder for<br />
klimaforbedringer inden for<br />
landbrugsdriften.<br />
Redegørelse<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en skal varetage<br />
de jordbrugsmæssige interesser<br />
ved bl.a. at udpege og sikre<br />
særligt værdifulde landbrugsområder,<br />
der primært er forbeholdt<br />
jordbrugserhvervene. Det har<br />
amterne gjort siden 1986 ved at<br />
udpege områder med væsentlige<br />
jordbrugsinteresser på baggrund<br />
Retningslinjer<br />
11.3.1 De særligt værdifulde landbrugsområder er udpeget<br />
af det tidligere Storstrøms Amt og HUR og angivet på<br />
retningslinjekort 11.3a. Områderne er primært forbeholdt<br />
landbrug.<br />
11.3.2 Når der inddrages landbrugsarealer <strong>til</strong> andet formål end<br />
landbrug skal:<br />
• Arealforbruget begrænses mest muligt,<br />
• Eventuelle alternative placeringsmuligheder<br />
undersøges med henblik på at opnå den for<br />
landbruget mindst belastende løsning,<br />
• Velarrondrede ejendomme, ejendomme med<br />
gode bygninger, væksthuse, ejendomme med<br />
frugtplantager, skove m.v. samt læbælter omkring<br />
frugtplantager så vidt muligt bevares,<br />
• Nødvendige indgreb sker under størst mulig<br />
hensyntagen <strong>til</strong> de berørte landbrugsejendommes<br />
struktur- og arronderingsforhold og de foretagne<br />
bygnings- og kulturtekniske investeringer.<br />
11.3.3 Eventuelle miljøkonflikter mellem bestående<br />
landbrugsbedrifter og nye bebyggelser og anlæg skal<br />
forsøges undgået. Ved nye bebyggelser og anlæg forstås<br />
såvel bolig-, ferie- og fritidsbebyggelse, rekreative<br />
anlæg, forurenende industri og lossepladser m.v.<br />
11.3.4 Inden for Særligt Følsomme Landbrugsområder (SFLområder)<br />
søges landbrugsdriften ekstensiveret via<br />
frivillige aftaler. SFL-områder kan udpeges hvert år.<br />
af jordens bonitet, dyrkningssikkerhed<br />
samt afvejning i forhold<br />
<strong>til</strong> beskyttelsesinteresserne i det<br />
åbne land.<br />
Landbrugsområderne er som udgangspunkt<br />
forbeholdt jordbrugsmæssig<br />
anvendelse. Alligevel giver<br />
planlovens landzonebestemmelser<br />
mulighed for at <strong>til</strong>lade en<br />
del byggeri i de små landsbyer og<br />
i nogle <strong>til</strong>fælde også i det åbne<br />
land. Her<strong>til</strong> kommer, at landzone,<br />
der grænser op <strong>til</strong> byzone,<br />
kan inddrages <strong>til</strong> byzone gennem<br />
kommune- og lokalplanlægning. I<br />
forbindelse med denne kommuneplan<br />
er der primært inddraget<br />
landbrugsjord <strong>til</strong> fremtidig bebyggelse<br />
ved Hårlev – se afsnit 10.1<br />
Byudvikling og arealudlæg.<br />
Planloven sikrer også, at byggeri,<br />
der er erhvervsmæssigt nødvendigt<br />
for landbruget, kan opføres<br />
uden landzone<strong>til</strong>ladelse i direkte<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> de eksisterende<br />
bygninger på en ejendom, men<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 133
Retningslinjekort 11.3a: De særligt værdifulde landbrugsområder<br />
134 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
kræver bygge<strong>til</strong>ladelse. Bygninger<br />
<strong>til</strong> gartnerier på landbrugsejendomme<br />
er også omfattet.<br />
Der kan opstå særlige tekniske<br />
eller miljømæssige forhold, som<br />
gør det nødvendigt at opføre fritliggende<br />
driftsbygninger. Når der<br />
skal opføres en fritliggende driftsbygning,<br />
kan kommunen bestemme<br />
placering og udformning, hvis<br />
det skønnes nødvendigt af hensyn<br />
<strong>til</strong> landskab, natur eller miljø.<br />
Se i øvrigt afsnit ”11.1 Byggeri<br />
i landzone og sommerhusområder”.<br />
Ejendomme med dyrehold<br />
er omfattet af Husdyrloven,<br />
som i visse <strong>til</strong>fælde s<strong>til</strong>ler skærpede<br />
krav.<br />
Selvom en ejendom ligger i det<br />
udpegede område ”Særligt værdifulde<br />
landbrugsområder” kan<br />
der være lovmæssige begrænsninger<br />
for landbrugets udøvelse.<br />
Her er det især den nye Husdyrlov,<br />
som giver Retningslinjer for<br />
aktiviteterne.<br />
Jordbrugsanalysen:<br />
Statsforvaltningen skal mindst én<br />
gang i hver valgperiode i samarbejde<br />
med kommunerne udarbejde<br />
og offentliggøre en analyse<br />
af landbrugserhvervene, som skal<br />
sikre, at de landbrugsmæssige<br />
interesser indgår i de regionale<br />
udviklingsplaner, kommuneplaner<br />
og lokalplaner (jf. § 3, stk.1 i Lov<br />
om landbrugsejendomme, ændret<br />
ved Lov om regional statsforvaltning).<br />
Når en ny jordbrugsanalyse<br />
er udarbejdet, vil den<br />
danne grundlag for en opdatering<br />
af udpegningen af områder for<br />
”Særligt værdifulde landbrugsområder”<br />
ved næste kommuneplanrevision<br />
(Analyserne bliver<br />
offentliggjort elektronisk via<br />
statsforvaltningens hjemmeside<br />
LINK).<br />
I jordbrugsanalysen for 2009 kan<br />
man bl.a. læse følgende:<br />
• <strong>Kommune</strong>n rummer ca. 800<br />
landbrugsejendomme over<br />
2ha. I kommunen er der 6<br />
landbrugsejendomme mellem<br />
200 og 400ha og 1 over 400ha.<br />
• Ejendommene fordeler sig med<br />
39 % små (2 – 10ha), 39 %<br />
mellem (10 – 30ha), 18 % store<br />
(30 – 70ha) og 4 % meget<br />
store (> 70ha). De små ejendomme<br />
er hovedsagelig beliggende<br />
i postdistrikt Hårlev.<br />
• Der er generelt et lavt husdyrtryk,<br />
dvs. antal dyreenheder pr.<br />
ha, i Region Sjælland. I <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> er der ca. 130 bedrifter<br />
med husdyrhold. 72 %<br />
af disse har under 75 dyreenheder,<br />
25 % har mellem 75 og<br />
250 dyreenheder og 5 % har<br />
over 250 dyreenheder.<br />
• 63 % af kommunens jordbrugsareal<br />
udnyttes af planteavlsbedrifter,<br />
23 % af jordbrugsarealet<br />
udnyttes af svine-<br />
avlsbedrifter, og de resterende<br />
14 % udnyttes hovedsageligt af<br />
kvægavlsbedrifter.<br />
• Udviklingen i kvæghold 2001 –<br />
2006 viste et stort fald på 30<br />
%, hvilket var det største i Regionen.<br />
Udviklingen i svinehold<br />
i samme periode viste en stigning<br />
i den sydlige del af kommunen<br />
på 5 – 10 % og et fald i<br />
den nordlige del på over 20 %.<br />
Fremtiden kan rumme store uudnyttede<br />
potentialer for industriafgrøder<br />
og for et multifunktionelt<br />
landbrug. Den lave husdyrtæthed<br />
i kommunen kan kombineres med<br />
bosætningspotentialet samt ønsker<br />
om mere plads <strong>til</strong> friluftsliv<br />
og turisme.<br />
<strong>Kommune</strong>n vil fortsætte amternes<br />
opbakning om forskning og<br />
udvikling, som sigter imod et<br />
mere miljøvenligt, økologisk og<br />
økonomisk rentabelt landbrug.<br />
Særligt følsomme landbrugsområder<br />
(SFL):<br />
Intensiv landbrugsdrift medfører<br />
ofte forurening af vandløb, søer<br />
og grundvand og de kystnære<br />
områder. Det skyldes at næringsstoffer<br />
og pesticider siver fra<br />
planternes rodzone videre enten<br />
<strong>til</strong> grundvandet eller via dræn og<br />
overfladenære jordlag <strong>til</strong> vandløb<br />
og søer og derfra videre <strong>til</strong> havet.<br />
Der er derfor gennemført en<br />
række love og udformet mange<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 135
handlingsplaner for at reducere<br />
landbrugets negative effekt på<br />
miljøet.<br />
<strong>Kommune</strong>n skal udpege landbrugsområder,<br />
som er særligt følsomme<br />
i forhold <strong>til</strong> natur og miljø.<br />
Området dækker EF-Habitatsområder<br />
og –fuglebeskyttelsesområder<br />
samt særligt værdifulde naturområder<br />
med naturinteresser<br />
og sårbare grundvandsområder.<br />
Inden for de udpegede Særligt<br />
Følsomme Landbrugsområder<br />
(SFL-områder) kan der søges<br />
om <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> pleje af græs- og<br />
naturarealer, hvor man forpligtiger<br />
sig <strong>til</strong> enten afgræsning eller<br />
slæt, eller en kombination af<br />
disse. Ordningerne er frivillige og<br />
løber nu over 5 år. Der er desuden<br />
nu mulighed for <strong>til</strong>skud <strong>til</strong><br />
etablering af 10 – 20 m bræmmer<br />
langs vandløb og søer, miljøbetinget<br />
<strong>til</strong>skud (MB) og <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> ren<br />
økologisk drift også uden for SFLområder.<br />
Tilskuddene er statslige<br />
og søges hos FødevareErhverv.<br />
Formålet med ordningerne er at<br />
beskytte vandmiljøet ved at reducere<br />
kvælstof- og fosforudvaskningen<br />
og reducere brugen<br />
af plantebeskyttelsesmidler. Endvidere<br />
beskyttes og forbedres<br />
natur- og biotopforhold på jordbrugs-<br />
og naturarealer. Ordnin-<br />
136 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
gerne er en del af Landdistriktsprogrammet,<br />
hvor det overordnede<br />
formål er at fremme en bæredygtig<br />
og sammenhængende<br />
udvikling i landdistrikterne. Desuden<br />
er formålet at udvikle kvaliteten<br />
af produktionen inden for<br />
land- og skovbrug og samtidig<br />
tage øget hensyn <strong>til</strong> miljø, økologi<br />
og dyrevelfærd.<br />
SFL-områderne kan revideres én<br />
gang om året. Ønsker fra lodsejere<br />
kan medtages, hvis de opfylder<br />
kriterier for udpegningen.<br />
Udpegningen koordineres med<br />
landbrugets organisationer, og<br />
der udsendes et forslag <strong>til</strong> offentlig<br />
debat. <strong>Kommune</strong>ns endelige<br />
udpegninger annonceres, og områderne<br />
kan findes på Danmarks<br />
Miljøportals hjemmeside. LINK<br />
Der er indgået ca. 80 MVJ-aftaler,<br />
som dækker ca. 200ha langs<br />
Tryggevælde Å, ca. 10ha langs<br />
<strong>Stevns</strong> Å og ca. 10ha ved Store<br />
Heddinge (udlagt <strong>til</strong> skov).<br />
Der er ikke ændret på udpegning<br />
af SFL i 2009. Der er i alt udpeget<br />
ca. 3.000ha.<br />
Til sammenligning kan nævnes, at<br />
kommunens samlede landbrugsareal<br />
udgør 18.600ha. Udpegningerne<br />
er foretaget på grundlag<br />
af naturinteresser, grundvandsinteresser<br />
og overfladevandsin-<br />
teresser. Det største sammenhængende<br />
areal ligger i og ved<br />
Tryggevælde Ådal, derudover er<br />
der udpeget områder ved kildepladserne<br />
<strong>til</strong> de store vandværker<br />
og enkelte mindre værker og ved<br />
Gjorslev Gods.
11.4 Husdyrbrug<br />
11.4 Husdyrbrug<br />
Der skelnes nu mellem landbrug<br />
med dyrehold og landbrug uden<br />
dyrehold. Landbrug med dyrehold<br />
reguleres af husdyrloven og bestemmelser<br />
udstedt i henhold <strong>til</strong><br />
denne. Landbrug uden dyrehold<br />
reguleres fortsat af planloven.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker, at de<br />
større husdyrbrug placeres i særlige<br />
områder. Det giver mulighed<br />
for at afgrænse lugt- og trafikgener<br />
<strong>til</strong> disse områder, som derfor<br />
kan søges friholdt for anlæg <strong>til</strong><br />
bolig-, ferie-, fritidsbebyggelse<br />
og rekreative formål m.v. For at<br />
opnå det bedste resultat, kan<br />
jordfordeling være en mulighed<br />
for at samle jord med samme<br />
ejer, hvilket giver gode muligheder<br />
for store husdyrhold.<br />
En placering i særlige områder<br />
vil desuden øge muligheden for<br />
etablering af biogasanlæg for affalds-<br />
og gødningsprodukter. Biogasanlæg<br />
er ønsket i relation <strong>til</strong><br />
en positiv udvikling på energi-,<br />
klima og miljøområdet. Se i øvrigt<br />
kapitel ”4 Bæredygtig udvikling”<br />
og <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s Klimastrategi<br />
LINK. Der er ikke udpeget<br />
et særligt område <strong>til</strong> større<br />
husdyrbrug i denne plan, men det<br />
er tanken at arbejde hen i mod<br />
en sådan udpegning i den næste<br />
revision af kommuneplanen.<br />
Retningslinjer<br />
11.4.1 På Tomsgård, Tomsgårdsvej 2, 4672 Klippinge, kan<br />
eksisterende staldanlæg og eksisterende svineproduktion<br />
udvides, svarende <strong>til</strong> 390,9 DE. Desuden kan der opføres<br />
to nye staldbygninger og en ny gyllebeholder.<br />
11.4.2 Der kan ikke foretages ændring eller udvidelse af<br />
produktionen ud over de 390,9 DE eller foretages<br />
ændringer af arealerne <strong>til</strong> husdyrgødning uden at VVM<br />
myndigheden foretager en konkret vurdering af, om<br />
ændringer eller udvidelser udløser krav om fornyet VVMbehandling.<br />
11.4.3 Svineproduktionens placering, udformning, kapacitet og<br />
miljøpåvirkning skal ligge indenfor rammerne af VVMredegørelsen,<br />
der følger med regionplan<strong>til</strong>lægget. LINK.<br />
11.4.4 Bygningsanlægget skal gives en ydre udformning og<br />
en afskærmende beplantning, der sikrer, at anlægget<br />
indpasses som et naturligt element i det omgivende<br />
landbrugslandskab.<br />
Følgende krav skal være opfyldt og forudsættes indarbejdet<br />
som vilkår i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s miljøgodkendelse af<br />
produktionen:<br />
11.4.5 Den producerede gylle må kun udspredes på de<br />
udbringningsarealer, der er vist på kortbilaget.<br />
11.4.6 Ud over de lovpligtige 6% efterafgrøder, skal<br />
efterafgrødearealet øges med yderligere 28ha. Desuden<br />
skal arealet med frøgræs øges med i alt 4ha. De<br />
ekstra efterafgrøder skal dyrkes efter de gældende<br />
dyrkningsregler for lovpligte efterafgrøder.<br />
11.4.7 Der må ikke udbringes gylle på de marker, der er<br />
beliggende i de af amtet udpegede nitratfølsomme<br />
områder.<br />
11.4.8 Ved hjælp af bedst mulig fodrings- og anden teknologi<br />
skal det sikres, at der ikke udbringes mere P/ha/år med<br />
husdyrgødningen i eftersituationen i forhold <strong>til</strong> nudrift.<br />
11.4.9 Til dokumentationen over for miljømyndigheder<br />
vedrørende udbringning af fosfor skal der udarbejdes<br />
årlige regnskaber for <strong>til</strong>- og fraførsel af fosfor på<br />
bedriftsniveau.<br />
Tomsgård i Klippinge<br />
Fra Storstrøms Amt har <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> overtaget retningslinjer<br />
for udvidelse af en svinepro-<br />
duktion i Klippinge. Retningslinjerne<br />
er overført fra et regionplan<strong>til</strong>læg<br />
med <strong>til</strong>hørende VVMredegørelse.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 137
Redegørelse<br />
Ifølge Lov om ændring af lov<br />
om planlægning (Udmøntning<br />
af kommunalreformen) overtog<br />
kommunerne regionplanretningslinjer<br />
i regionplan<strong>til</strong>læg for VVMpligtige<br />
anlæg direkte i forbindelse<br />
med amternes nedlæggelse.<br />
Retningslinjer fra tidligere regionplan<strong>til</strong>læg<br />
for VVM-pligtige anlæg<br />
blev dermed opretholdt som værende<br />
retningslinjer i kommuneplanerne.<br />
Regionplan<strong>til</strong>lægget for Tomsgård<br />
i Klippinge indeholder en redegørelse<br />
for forhold <strong>til</strong> anden lovgivning,<br />
samt VVM-redegørelse. Anlægget<br />
er beliggende i landzone,<br />
i område udpeget <strong>til</strong> jordbrug og<br />
opfylder alle afstandskrav. Det<br />
vurderes at påvirkningen på miljøet,<br />
herunder drikkevandet, vil<br />
være minimale såfremt samtlige<br />
retningslinjer overholdes. Det<br />
samlede regionplan<strong>til</strong>læg kan ses<br />
her. LINK.<br />
138 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
11.5 Anvendelse og udlæg af ren jord i landskabet<br />
11.5 Anvendelse og udlæg af<br />
ren jord i landskabet<br />
I forbindelse med bygge- og anlægsarbejder<br />
kan der opstå et<br />
overskud af ren jord, der kan søges<br />
anvendt <strong>til</strong> andre formål, eller<br />
under visse omstændigheder udlægges<br />
i landskabet.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre at udlægning og anvendelse<br />
af ren jord ikke udvisker<br />
karakteristiske landskabstræk<br />
eller påvirker værdifulde og beskyttede<br />
naturtyper.<br />
Redegørelse<br />
Det anbefales, at mængderne af<br />
overskudsjord fra bygge- og anlægsarbejder<br />
begrænses og at<br />
ren jord herfra anvendes i forbindelse<br />
med eller så tæt på anlægsarbejdet<br />
som muligt. Ved udlægning<br />
af ren jord i landskabet<br />
skal kommunen kontaktes for at<br />
få en vurdering af, om den planlagte<br />
anvendelse af den rene jord<br />
kræver en landzone<strong>til</strong>ladelse.<br />
<strong>Kommune</strong>n kan i den forbindelse<br />
kræve en uddybende redegørelse<br />
for den planlagte anvendelse.<br />
Udlægningen af ren jord i landskabet<br />
må ikke medføre væsent-<br />
Retningslinjer<br />
11.5.1 Jord kan udlægges på landbrugsjorder, hvis der<br />
ikke sker en egentlig ændret anvendelse af arealet,<br />
og hvis jorden er ren. Forurenet jord er underlagt<br />
miljøbeskyttelsesloven.<br />
11.5.2 Der må ikke udlægges jord i mængder, som vil udviske<br />
oprindelige, geomorfologiske landskabstræk, eller som<br />
kan forringe områdernes landskabs- og naturmæssige<br />
værdier. Det gælder særligt inden for fredede arealer,<br />
når det strider mod fredningens formål.<br />
11.5.3 Jord må ikke udlægges i følgende områder:<br />
• lavbundsarealer<br />
• vådområder<br />
• særligt værdifulde naturområder<br />
• internationale naturbeskyttelsesområder<br />
• arealer, der er beskyttet mod <strong>til</strong>standsændringer via<br />
Naturbeskyttelseslovens § 3<br />
• biologiske spredningskorridorer<br />
lige ændringer i det bestående<br />
miljø og dermed også de eksisterende<br />
lokale landskabsforhold.<br />
Ren jord, der er udlagt uden anmeldelse<br />
og godkendelse fra<br />
kommunen og med følgende<br />
landzone<strong>til</strong>ladelse, og som ved<br />
efterfølgende vurdering vurderes<br />
at være i uoverensstemmelse<br />
med planloven og/eller kommunens<br />
retningslinjer, vil blive krævet<br />
fjernet med krav om en plan<br />
for genplacering af jorden.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 139
12 Infrastruktur<br />
12 Infrastruktur<br />
En god infrastruktur er altafgørende<br />
for udviklingen i et hvilket<br />
som helst samfund. Afstand måles<br />
ikke i lige så høj grad i km<br />
som i tid. Derfor har <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
valgt at sætte særligt fokus<br />
på infrastrukturen som en af de<br />
to forudsætninger for, at kommunens<br />
kerneområder kan udvikles.<br />
Dette kapitel præsenterer retningslinjer<br />
omhandlende infrastruktur,<br />
der er yderligere beskrevet<br />
i kapitel ”8 Infrastruktur” i<br />
hæftet Kerneområder.<br />
140 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
12.1 Det overordnede vejnet<br />
12.1 Det overordnede vejnet<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsens vil:<br />
• Sikre at det overordnede vejnet<br />
er i en stand, som trafikkens art<br />
og størrelse kræver.<br />
• Sikre at det overordnede vejnet<br />
<strong>til</strong>byder god fremkommelighed<br />
og god trafiksikkerhed.<br />
Redegørelse<br />
Retn. 12.1.1: Gennemfartsveje<br />
betjener gennemfartstrafik og bør<br />
være karakteriseret ved at være<br />
veje med god fremkommelighed<br />
kombineret med god sikkerhed<br />
for trafikanterne. Dvs. veje med<br />
få kryds og <strong>til</strong>slutninger og få eller<br />
ingen langsomme køretøjer.<br />
Fordelingsveje i det åbne land udgør<br />
bindeleddet mellem gennemfartsvejene<br />
og de lokale veje. De<br />
skal derfor sikre både en rimelig<br />
fremkommelighed og en rimelig<br />
<strong>til</strong>gængelighed samtidig med, at<br />
de skal udformes, så det foregår<br />
så sikkert som muligt for alle trafikanttyper.<br />
Retn. 12.1.4: Er et udtryk for<br />
kommunens ønske om at imødekomme<br />
fremtidig udvikling af<br />
transportsektoren mod større<br />
brug af vedvarende energiformer,<br />
særligt i forhold <strong>til</strong> private el-biler.<br />
Se i øvrigt kapitel 4 om bæredygtig<br />
udvikling og <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
Klimastrategi. LINK.<br />
Retningslinjer<br />
12.1.1 <strong>Kommune</strong>ns overordnede vejnet skal i kommende<br />
planperiode opdeles i følgende vejklasser:<br />
• Gennemfartsvej i åbent land<br />
• Fordelingsvej i åbent land<br />
• Trafikvej i by<br />
Inddeling i vejklasser fastlægger de enkelte vejes<br />
trafikale funktion og er et redskab for kommunens<br />
strategier og prioritering af virkemidler på vejområdet.<br />
12.1.2 Nye trafikanlæg placeres således, at<br />
rådighedsindskrænkninger og negative påvirkninger<br />
af det omgivende miljø begrænses mest muligt.<br />
Kommunalbestyrelsen kan i forbindelse med de enkelte<br />
anlæg fastlægge konsekvensområder, inden for hvilke<br />
anvendelse <strong>til</strong> bebyggelse, rekreativ brug m.m. vil være<br />
forbundet med bestemte miljøkrav.<br />
12.1.3 Ved udformning og placering af trafikanlæg skal<br />
der tages hensyn <strong>til</strong> naturen, herunder biologiske<br />
spredningskorridorer, landskabelige værdier og<br />
kulturmiljøer.<br />
12.1.4 Planlægningen for trafikanlæg og særligt for<br />
parkeringspladser skal <strong>til</strong>godese muligheden for, at der<br />
på sigt kan etableres ladestationer for el-biler.<br />
12.1.5 Der reserveres et areal vest om Strøby Egede for nyt<br />
vejanlæg, svarende <strong>til</strong> arealreservation i Fingerplanen.<br />
Retn. 12.1.5: Ifølge Lov om ændring<br />
af lov om planlægning (Udmøntning<br />
af kommunalreformen)<br />
overtog kommunerne regionplanretningslinjer<br />
i regionplan<strong>til</strong>læg<br />
for VVM-pligtige anlæg direkte i<br />
forbindelse med amternes nedlæggelse.<br />
Retningslinjer fra tidligere<br />
regionplan<strong>til</strong>læg for VVMpligtige<br />
anlæg blev dermed opretholdt<br />
som værende retningslinjer<br />
i kommuneplanerne.<br />
Der har i et regionplan<strong>til</strong>læg fra<br />
HUR været planlagt for en forlæg-<br />
ning vest om Strøby Egede. Retningslinjer<br />
for dette vejanlæg blev<br />
altså formelt set overført direkte<br />
som kommuneplanretningslinjer i<br />
forbindelse med nedlæggelsen af<br />
HUR og bliver bibeholdt i denne<br />
plan som arealreservation. Arealreservationen<br />
er desuden at finde<br />
i Fingerplan 2007.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 141
12.2 Trafikstier og cykelruter<br />
12.2 Trafikstier og cykelruter<br />
Cykelstier har stor betydning for<br />
sundheden, både når det gælder<br />
mulighed for motion og trafiksikkerheden.<br />
Samtidig er gode cykelstier<br />
forudsætningen for at få<br />
flere <strong>til</strong> at cykle og dermed ikke<br />
bare gøre noget godt for sin egen<br />
sundhed, men også for miljøet.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsens vil:<br />
• Fremme et trafikstinet, der<br />
indbyder <strong>til</strong> mere miljøvenlige<br />
transportformer, og som kan<br />
anspore befolkningen <strong>til</strong> at<br />
vælge et transportmiddel der<br />
bidrager <strong>til</strong> folkesundheden.<br />
• Fremme et overordnet trafikstinet,<br />
der sikrer god fremkommelighed<br />
og høj trafiksikkerhed.<br />
• I forbindelse med planlægning<br />
af cykelstier have fokus på børn<br />
og deres behov for færden <strong>til</strong><br />
daginstitution, skole og fritidsformål<br />
mv.<br />
• Fortsat søge at forbedre og udbygge<br />
trafikstierne (cykelstinettet)<br />
langs med landevejene<br />
samt det nationale og regionale<br />
cykelrutenet.<br />
Redegørelse<br />
Trafikstierne skal medvirke <strong>til</strong> at<br />
give pendlerne forskellige muligheder<br />
for valg af transportmiddel.<br />
Da stierne primært er rettet<br />
mod at <strong>til</strong>godese hurtigst mulig<br />
cykeltransport, ligger de primært<br />
langs de større veje. Trafikstierne<br />
skal have en standard, som giver<br />
de bedst mulige forhold for cyk-<br />
142 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
12.2.1 De eksisterende trafikstier er anvist på retningslinjekort<br />
12.2a.<br />
12.2.2 Eksisterende nationale og regionale cykelruter er anvist<br />
på kort 12.2b.<br />
12.2.3 Der skal i planlægningen af nye lokale trafikstier sikres<br />
en sammenhæng med de regionale trafikstier samt<br />
mellem de nationale og regionale cykelruter.<br />
12.2.4 Der skal i planlægningen af trafikstier sikres<br />
sammenhæng med det rekreative stinet.<br />
12.2.5 Ved udformning og placering af trafikstier skal<br />
der tages hensyn <strong>til</strong> naturen, herunder biologiske<br />
spredningskorridorer, landskabelige værdier og<br />
kulturmiljøer.<br />
12.2.6 Trafikstier skal generelt være stier i eget tracé eller stier,<br />
der er tydeligt adskilt fra biltrafikken, f.eks. ved hjælp<br />
af en malet stribe, en græsrabat eller en kantsten. På<br />
strækninger med direkte kontakt <strong>til</strong> biltrafikken skal der<br />
være tydelig adskillelse mellem biler og cykler, f.eks. ved<br />
brug af farvet asfalt på cyklisternes areal. Belægningen<br />
skal være jævn og egnet <strong>til</strong> cykling. Det påhviler<br />
vejmyndigheden at sikre standarden på cykelstierne.<br />
listerne, herunder sikkerhed, direkte<br />
rute, vintervedligeholdelse,<br />
god belægning og belysning osv.<br />
Etablering af stianlæg er et af<br />
midlerne <strong>til</strong> at fremme cykeltrafikken<br />
og dermed regeringens<br />
mål om reduktion af transportsektorens<br />
CO2-udledning (se i<br />
øvrigt kapitel ”4 Bæredygtig<br />
udvikling”).<br />
Kommunalbestyrelsen har valgt<br />
at sætte fokus på området aktivitet<br />
og sundhed, og gøre det <strong>til</strong> et<br />
kerneområde for denne planperiode.<br />
Øget cykeltrafik er en naturlig<br />
del af dette kerneområde.<br />
Se i øvrigt kapitel ”7 Aktivitet<br />
og sundhed” i hæftet kerneområder.<br />
Trafikstierne er koordineret med<br />
nabokommunerne, idet det er<br />
blevet oplyst at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
viderefører eksisterende trafikstier.<br />
Der er desuden planlagt en<br />
forlængelse af cykelstien langs<br />
Bjælkerupvej, fra Klippinge <strong>til</strong><br />
Bjælkerup/Store Heddinge. Overvejelser<br />
omkring eventuelle andre<br />
nye cykelstier vil indgå i den<br />
samlede planlægning i forbindelse<br />
med <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s stiprojekt,<br />
der er igangsat sommeren<br />
2009. Se mere om stiprojektet i<br />
afsnit ”12.3 Rekreative stier”.
Retningslinjekort 12.2a: Trafikstier<br />
Eksisterende<br />
Planlagt<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 143
Regional<br />
National<br />
144 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjekort 12.2b: Nationale og regionale cykelruter.
12.3 Rekreative stier<br />
12.3 Rekreative stier<br />
Landskabet er en af de vigtigste<br />
ressourcer på <strong>Stevns</strong>, både som<br />
grundlag for borgernes friluftsaktiviteter<br />
og som attraktion for turister<br />
og potentielle borgere. Men<br />
for at landskabet kan blive rigtigt<br />
attraktivt, skal det være <strong>til</strong>gængeligt.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre befolkningens adgang <strong>til</strong><br />
rekreativ udfoldelse under hensyn<br />
<strong>til</strong> de naturgivne betingelser.<br />
• Søge at skabe mulighed for sikre<br />
rekreative færdselsmuligheder<br />
i umiddelbar nærhed <strong>til</strong> de<br />
enkelte lokalsamfund, så vidt<br />
muligt i tæt samarbejde med<br />
relevante lodsejere og byggende<br />
på frivillige aftaler.<br />
• Sikre gode forbindelser <strong>til</strong> naturområder<br />
og landskabelige<br />
attraktioner, <strong>til</strong> gavn for både<br />
lokalbefolkningen og turismen,<br />
uden at beskyttelseshensyn <strong>til</strong>sidesættes.<br />
Redegørelse<br />
Udpegningen af det regionale<br />
stinet er overført fra de tidligere<br />
regionplaner, og koordineret med<br />
nabokommunerne Faxe og Køge.<br />
Som et af de eneste emner går<br />
rekreative stier og <strong>til</strong>gængelighed<br />
<strong>til</strong> det stevnske landskab igen<br />
i alle 3 kerneområder, og det er<br />
derfor et emne af høj prioritet. Se<br />
i øvrigt kapitel 5, 6 og 7 i hæftet<br />
Kerneområder.<br />
Retningslinjer<br />
12.3.1 Det regionale og nationale stinet skal bevares, udbygges<br />
og kædes sammen med andre nationale og internationale<br />
vandreruter.<br />
12.3.2 Der skal planlægges for et afmærket vandrerutenet, som<br />
indgår i et sammenhængende forløb og som medvirker<br />
<strong>til</strong> en realisering af et sammenhængende regionalt<br />
rekreativt stinet. Principperne for ruterne er vist på<br />
retningslinjekort 12.3a.<br />
12.3.3 Det regionale stinet skal indarbejdes i lokalplanlægningen<br />
og derved sikre muligheden for stiernes etablering.<br />
Stierne skal om muligt etableres i eget tracé.<br />
12.3.4 Eksisterende jordveje og stier i det åbne land skal så vidt<br />
muligt bevares og udbygges.<br />
12.3.5 Mulighederne for færdsel på cykel, <strong>til</strong> fods, <strong>til</strong> hest og i<br />
mindre ikke motordrevne fartøjer skal udbygges, når det<br />
er foreneligt med øvrige beskyttelseshensyn.<br />
12.3.6 Rekreative stier skal sikres, når der nødvendigvis skal<br />
ske krydsninger i forbindelse med etablering af nye<br />
infrastrukturanlæg.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har netop i<br />
sommeren 2009 taget hul på det<br />
såkaldte stiprojekt, der har som<br />
mål at øge befolkningens færdselsmuligheder,<br />
især i det åbne<br />
land.<br />
Der er nedsat en arbejdsgruppe,<br />
og første initiativ er kortlægning<br />
af eksisterende stier og ruter. Det<br />
drejer sig både om mindre veje<br />
og stier i både byerne og i det<br />
åbne land. Med baggrund i eksisterende<br />
stier er det målet at udpege<br />
dels attraktive ruter, der kan<br />
formidles <strong>til</strong> borgerne og dels nye<br />
strækninger, der bør prioriteres<br />
i forhold <strong>til</strong> eventuelle nyanlæg.<br />
Arbejdet vil ske i tæt samarbejde<br />
med relevante lodsejere.<br />
I forbindelse med gennemførsel<br />
af en analyse af det stevnske<br />
landskab (se i øvrigt kapitel ”3<br />
Den ”grønne” struktur” i hæftet<br />
Hovedstruktur), er det desuden<br />
hensigten at udpege nye<br />
potentielle og eksisterende naturområder,<br />
der kan tåle en vis form<br />
for rekreativ udnyttelse, i form<br />
af øget adgang for publikum på<br />
egnede stier. Disse eventuelle udpegninger<br />
vil indgå i de samlede<br />
overvejelser i stiprojektet.<br />
Principper for stiprojektet er udpegning<br />
af eksisterende og potentielle<br />
stier, der gør det muligt<br />
at:<br />
• opleve det stevnske landskab,<br />
både de store attraktioner og<br />
nye og hid<strong>til</strong> uopdagede ”skøn-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 145
hedspletter”<br />
• gå længere ture, og ikke kun<br />
”ud og hjem” ad samme vej<br />
• starte sin tur umiddelbar uden<br />
for døren, hvor end man bor<br />
Ifølge naturbeskyttelsesloven<br />
skal ejere af veje og stier, der<br />
kan have rekreativ betydning<br />
søge kommunen om <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong><br />
en evt. nedlæggelse. Det drejer<br />
sig særligt om veje og stier i det<br />
åbne land der enten er gennemgående,<br />
fører <strong>til</strong> de naturtyper<br />
der ifølge samme lov er offentlig<br />
adgang <strong>til</strong>, samt veje og stier der<br />
fører <strong>til</strong> særlige udsigtspunkter,<br />
kulturminder og lignende.<br />
Kommunalbestyrelsen kan træffe<br />
afgørelse om, at vejen eller stien<br />
ikke må nedlægges, såfremt vejen<br />
eller stien har væsentlig rekreativ<br />
betydning, og såfremt der<br />
ikke findes eller etableres <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende<br />
alternative adgangsmuligheder.<br />
146 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
Retningslinjekort 12.3a: Rekreative stier<br />
Rekreative stier<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 147
12.4 Kollektiv trafik<br />
12.4 Kollektiv trafik<br />
En god forsyning af kollektiv trafik<br />
er af afgørende betydning, både<br />
for miljøet, for et aktivt byliv og<br />
for muligheden for at <strong>til</strong>trække<br />
<strong>til</strong>flyttere.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Så vidt muligt, og blandt andet<br />
via samarbejde med private aktører<br />
styrke den kollektive trafik.<br />
Redegørelse<br />
Den kollektive transport har stor<br />
betydning for vores miljø og således<br />
for regeringens mål om<br />
reduktion af transportsektorens<br />
CO2-udledning (se i øvrigt kapitel<br />
”4 Bæredygtig udvikling” i Hovedstrukturen).<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har i denne<br />
planperiode peget på infrastrukturen,<br />
herunder den kollektive<br />
trafik, som værende en forudsætning<br />
for, at de udvalgte kerneområderne<br />
kan udvikles (se i øvrigt<br />
kap. ”8 Infrastruktur” i hæftet<br />
Kerneområder). På trods af sin<br />
særlige placering er der i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> en relativ god forsyning<br />
med kollektiv transport. Det<br />
skyldes især Regiontogs linje fra<br />
Køge <strong>til</strong> Hårlev, og videre herfra<br />
<strong>til</strong> henholdsvis Rødvig og Fakse.<br />
Særlig togtrafik har stor betydning<br />
for pendleres incitament for<br />
148 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
12.4.1 I forbindelse med udbygning af banestrækninger,<br />
udvidelse af driften på eksisterende banestrækninger<br />
samt udvidelse og/eller ændringer i anvendelsen af<br />
terminalanlæg i forbindelse med banerne skal der tages<br />
de nødvendige støjmæssige hensyn <strong>til</strong> <strong>til</strong>grænsende<br />
støjfølsomme områder.<br />
12.4.2 Der må ikke i landzone udlægges arealer <strong>til</strong> støjfølsom<br />
anvendelse i områder, der er belastet med et støjniveau<br />
over 60 dB(A) fra jernbanetrafik. Grænseværdien for<br />
rekreative områder i landzone er 55 dB(A). Tilsvarende<br />
grænseværdier skal anvendes ved anlæg af nye baner<br />
gennem støjfølsomme områder. Kan ovennævnte<br />
støjniveauer ikke sikres ved afstandsdæmpning, skal<br />
kravene om forebyggelse af støjgener, såfremt det<br />
er muligt, fastsættes som beskrevet i Miljøstyrelsens<br />
gældende vejledning om „Støj og vibrationer fra<br />
jernbaner“.<br />
12.4.3 Eventuelle ændringer og udvidelser i anvendelsen<br />
af terminal anlæg skal ske under hensyntagen <strong>til</strong><br />
trafikforholdene i øvrigt i det berørte byområde.<br />
12.4.4 For at forbedre omstigningsfaciliteterne mellem<br />
tog og bus skal det så vidt muligt søges at placere<br />
busholdepladser i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> jernbanestationer.<br />
12.4.5 For at forbedre muligheden for kombination af cykel/bil<br />
og tog skal der ved stationer sikres parkeringsmuligheder<br />
for såvel cykler som bil.<br />
12.4.6 Ved forbedring af terminaler, skal det i samarbejde med<br />
det relevante trafikselskab, sikres at cykelparkering<br />
placeres bedst muligt i forhold <strong>til</strong> terminalernes<br />
skiftemulighed.<br />
12.4.7 Der kan efter nærmere forhandlinger mellem kommunen<br />
og vedkommende baneselskab etableres supplerende<br />
standsningssteder på de eksisterende banestrækninger.<br />
at skifte fra bil <strong>til</strong> kollektiv transport.<br />
Stationer og deres nærområder<br />
har således de seneste år haft<br />
en betydelig fokus, også i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, hvor generel byudvikling<br />
vurderes blandt andet ud<br />
fra et ønske om at fastholde stationerne<br />
som værende en del af<br />
centrum, i byen og for udviklingen.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er der desuden<br />
et stort antal busser, der<br />
drives af Movia. Det drejer sig<br />
både om lokale busser og mere<br />
regionale ruter. En del forbinder<br />
de stevnske byer med Køge og<br />
Fakse.
12.5 Erhvervs- og fiskerihavne<br />
12.5 Erhvervs- og<br />
fiskerihavne<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsens vil:<br />
• Søge at opretholde de eksisterende<br />
fiskeri- og erhvervshavne<br />
som udnyttes erhvervsmæssigt.<br />
Redegørelse<br />
Der er i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> registreret<br />
6 havne; Rødvig Lystbådehavn<br />
Rødvig Fiskerihavn, Lund<br />
Havn, Bøgeskoven, Garderhøjen<br />
Havn og specialhavnen ved<br />
<strong>Stevns</strong> Kridtbrud, hvoraf to tjener<br />
som egentlig fiskeri- eller erhvervshavn.<br />
Rødvig Fiskerihavn, som ejes af<br />
Fiskeriforeningen for Rødvig og<br />
Omegn, udgør sammen med Rødvig<br />
Lystbådehavn, som ejes af<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, området omkring<br />
Rødvig Havn. Den oprindelige<br />
havn blev bygget omkring<br />
1840 som en udskibnings- og<br />
handelshavn. Først blev der kun<br />
opført en skibsbro med slidske og<br />
kran, men i 1861 blev der opført<br />
en egentlig havn. Havnen medførte<br />
ret hurtigt en forøgelse af<br />
fiskeri, handel og industri. I 1943<br />
var pladsforholdene blevet for<br />
trange i den lille havn, så en selvstændig<br />
fiskerihavn blev etableret<br />
vest for den gamle havn. I løbet<br />
af 1960’erne overgik en stor del<br />
Retningslinjer<br />
12.5.1 Landarealer i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> de havne, der ønskes<br />
opretholdt som erhvervshavne, bør planlægges under<br />
hensyntagen <strong>til</strong> den erhvervsmæssige udnyttelse<br />
af havnene. Der kan under hensyn <strong>til</strong> natur- og<br />
miljøinteresserne reserveres arealer forbeholdt<br />
virksomheder med særlig havne<strong>til</strong>knytning.<br />
12.5.2 Nye havnefaciliteter skal etableres i forbindelse med<br />
eksisterende havne.<br />
12.5.3 For Rødvig Havn skal det sikres, at der kun opføres eller<br />
etableres byggeri, anlæg, kraner mv. som ud fra en<br />
samlet visuel og arkitektonisk betragtning kan indpasses<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne og deres rekreative anvendelse.<br />
af gods- og råvaretransporten fra<br />
søvejen <strong>til</strong> landevejene, og den<br />
oprindelige havn mistede sin betydning<br />
som industrihavn.<br />
Den privatejede specialhavn ved<br />
<strong>Stevns</strong> kridtbrud, er registreret<br />
som erhvervshavn <strong>til</strong> brug for udskibning<br />
af produkter fra kalk og<br />
kridtbruddene langs <strong>Stevns</strong> klint.<br />
Der er for nærværende planperiode<br />
ikke planlagt udvidelser af<br />
de erhvervsmæssige muligheder<br />
i de to erhvervs- og fiskerihavne.<br />
Der er udarbejdet en lokalplan for<br />
Rødvig Havn. LINK<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 149
13 Forsyning og tekniske anlæg<br />
13 Forsyning og tekniske<br />
anlæg<br />
Forsyning og tekniske anlæg er<br />
et vidt begreb og dækker over<br />
mange emner. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en<br />
forholder sig i denne sammenhæng<br />
særligt <strong>til</strong> retningslinjerne<br />
for etablering af diverse tekniske<br />
anlæg i kommunen samt <strong>til</strong> energiforsyning.<br />
Med den fremtidige<br />
vedtagelse af de statslige vandplaner<br />
ops<strong>til</strong>les retningslinjer,<br />
som nærmere fastsætter vilkårene<br />
for forsyning i form af spildevandsforsyning<br />
og vandforsyning,<br />
men også for beskyttelse af<br />
overfladevand og grundvand. Det<br />
er således de kommende vandplaner<br />
snarere end kommuneplanen,<br />
der ops<strong>til</strong>ler retningslinjerne<br />
for beskyttelsen og benyttelsen af<br />
vandressourcerne ved at se dem<br />
i en større sammenhæng. <strong>Kommune</strong>n<br />
er forpligtet <strong>til</strong> at vedtage<br />
en spildevandsplan, indsatsplaner<br />
for grundvandsbeskyttelse samt<br />
handleplaner for beskyttelse af<br />
overfladevand, som alle vil have<br />
vandplanerne som det væsentligste<br />
grundlag. Der<strong>til</strong> skal kommunen<br />
vedtage en vandforsyningsplan.<br />
150 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s gældende Lokal<br />
Agende 21-strategi (se i øvrigt<br />
afsnit ”4.1 Lokal Agenda 21<br />
strategi”) forholder sig ligeledes<br />
<strong>til</strong> mindskelsen af miljøbelastninger,<br />
bl.a. i forhold <strong>til</strong> overfladevand<br />
og grundvand. Strategien vil<br />
således i væsentligt omfang blive<br />
praktisk iværksat via vandplanerne<br />
og de følgende spildevandsplan,<br />
indsatsplaner og handleplaner.<br />
Råstofindvinding reguleres af Region<br />
Sjælland med Råstofplanen<br />
LINK.
13.1 Tekniske anlæg<br />
13.1 Tekniske anlæg<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsens vil:<br />
• Sikre at etablering af tekniske<br />
anlæg sker under størst mulig<br />
hensyn <strong>til</strong> landskabet, de kulturhistoriske<br />
værdier, og med<br />
færrest mulige miljøgener, visuelt,<br />
forureningsmæssigt og<br />
støjmæssigt.<br />
Redegørelse<br />
Retn. 13.1.6: Retningslinjer der<br />
direkte gengiver planlovens §<br />
11g.<br />
VVM står for Vurdering af Virkning<br />
på Miljøet. En lang række<br />
anlægsprojekter er omfattet af<br />
VVM-reglerne. VVM-reglerne omfatter<br />
blandt andet:<br />
• anlæg <strong>til</strong> energiproduktion,<br />
• råstofindvinding,<br />
• landbrug, skovbrug og akvakultur,<br />
• kemisk industri<br />
• fødevareindustri<br />
• infrastruktur<br />
VVM-proceduren indebærer, at<br />
der skal gennemføres en vurdering<br />
af anlæggets virkning på<br />
miljøet og vedtages et <strong>til</strong>læg <strong>til</strong><br />
kommuneplanen inden det pågældende<br />
anlægsprojekt igangsættes.<br />
Reglerne om vurdering<br />
af virkning på miljøet for så vidt<br />
Retningslinjer<br />
13.1.1 Tekniske anlæg bør fortrinsvis placeres i byerne. Ved<br />
placering af anlæg i det åbne land skal der tages<br />
vidtgående hensyn <strong>til</strong> natur, miljø, landskab, kulturmiljø<br />
og kirkeomgivelser.<br />
13.1.2 I områder, der reserveres <strong>til</strong> tekniske anlæg, må der ikke<br />
foretages ændringer i den hidtidige arealanvendelse, som<br />
kan skabe konflikter i forhold <strong>til</strong> eventuelle fremtidige<br />
tekniske anlæg. Reservationszoner <strong>til</strong> tekniske anlæg kan<br />
anvendes som hid<strong>til</strong>, ind<strong>til</strong> de anlæg, de er reserverede<br />
<strong>til</strong>, påbegyndes.<br />
13.1.3 Kommunalbestyrelsen kan forud for eller i<br />
forbindelse med anlægsarbejder <strong>til</strong> tekniske anlæg<br />
i reservationsområder ændre disses status i<br />
overensstemmelse med den nye anvendelse.<br />
13.1.4 Under hensyn <strong>til</strong> påvirkningen af omgivelserne kan<br />
kommunalbestyrelsen s<strong>til</strong>le særlige krav <strong>til</strong> de enkelte<br />
anlægs placering og udformning.<br />
13.1.5 Det skal overvejes, om eventuelle råstofforekomster<br />
i reservationsområder kan udnyttes inden eller i<br />
forbindelse med etablering af et teknisk anlæg.<br />
Indvindingen aftales med pågældende råstofmyndighed.<br />
13.1.6 Enkeltanlæg, der må antages at påvirke miljøet<br />
væsentligt, må ikke påbegyndes, før der er <strong>til</strong>vejebragt<br />
retningslinjer i kommuneplanen om beliggenheden og<br />
udformningen af anlægget med <strong>til</strong>hørende redegørelse.<br />
13.1.7 Projekter <strong>til</strong> anlæg, der ønskes opført i en højde<br />
af 100 m eller mere over terræn uden for de for<br />
flyvepladser godkendte planers område, skal anmeldes<br />
<strong>til</strong> luftfartsvæsenet. Opførelsen af anlægget må<br />
ikke påbegyndes, før sagen er behandlet og der af<br />
luftfartsvæsenet er udstedt attest om, at hindringen<br />
ikke skønnes at ville frembyde fare for lufttrafikkens<br />
sikkerhed.<br />
angår anlæg på land fremgår af<br />
planloven og den <strong>til</strong>hørende VVMbekendtgørelse.<br />
Retn. 13.1.7: Retningslinje der<br />
gengiver bestemmelse i lov om<br />
luftfart.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 151
13.2 Energi, el og naturgas<br />
13.2 Energi, el og naturgas<br />
Dette afsnit omhandler primært<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s forsyningsforhold<br />
vedrørende varme, varmt<br />
vand og elektricitet men også<br />
om, hvordan der kan spares på<br />
forbruget af fossile brændsler og i<br />
det hele taget på energien.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• sikre, at varmeforsyningen sker<br />
på en så miljø- og energirigtig<br />
måde som muligt<br />
• fortsat arbejde for at liberalisere<br />
mulighederne for at anvende<br />
alternative og energibesparende<br />
foranstaltninger og vedvarende<br />
energikilder <strong>til</strong> opvarmningsformål<br />
• gennemføre og støtte foranstaltninger,<br />
der begrænser<br />
energiforbruget og C02-udledningen<br />
fra varmeforsyningen<br />
og andet energiforbrug i de<br />
kommunale bygninger.<br />
Redegørelse<br />
<strong>Kommune</strong>n forsynes med elektricitet<br />
fra SEAS-NVE og fra de ops<strong>til</strong>lede<br />
vindmøller.<br />
Der er udlagt naturgasnet i Hårlev,<br />
Store Heddinge, Rødvig, Strøby<br />
Egede, Valløby, Klippinge, Hellested,<br />
Lille Heddinge og Sigerslev<br />
samt <strong>til</strong> visse storforbrugere. Den<br />
tekniske infrastruktur er planlagt,<br />
så nye byudviklingsområder ved<br />
byzonebyerne kan forsynes med<br />
naturgas.<br />
152 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
13.2.1 Anvendelsen af fossile brændsler skal nedbringes, og<br />
hensynet <strong>til</strong> energiforbruget skal indarbejdes i alle planer<br />
og anlæg.<br />
13.2.2 Små, lokale anlæg <strong>til</strong> energi- og/eller<br />
kraftvarmeproduktion kan placeres i kommunecentrene<br />
og i øvrige byer under hensyn <strong>til</strong> natur-, miljø- og<br />
landskabsforholdene.<br />
13.2.3 Placeringen af det eksisterende elektrodekabel <strong>til</strong><br />
Kontekforbindelsen fremgår af retningslinjekort 13.2a.<br />
13.2.4 <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> forsynes med naturgas, og der<br />
kan derfor planlægges for naturgasforsyning <strong>til</strong><br />
byzonebyer, landsbyer, husstande i det åbne land samt<br />
storforbrugere.<br />
13.2.5 Boliger i lokalplanlagte områder i<br />
naturgasforsyningsområder skal forsynes med naturgas<br />
eller gives mulighed for opvarmning/forsyning med<br />
varmt vand ved hjælp af alternative energiformer eller<br />
meddeles dispensation fra <strong>til</strong>slutningspligten på grund af<br />
ekstra isolerings<strong>til</strong>tag.<br />
I resten af kommunen foregår varmeforsyningen<br />
ved individuelle<br />
oliefyr eller elvarme, men mange<br />
steder også med biobrændselsanlæg,<br />
ligesom opvarmningsformer<br />
som jordvarme, varmepumper<br />
m.v. efterhånden vinder indpas.<br />
Der er gennemført et generelt<br />
forbud mod anvendelse af el <strong>til</strong><br />
rumopvarmning i nybyggeri i naturgasområderne,<br />
medens <strong>til</strong>slutningspligt<br />
<strong>til</strong> naturgas kun har<br />
været anvendt i nye lokalplanlagte<br />
områder. Der er endvidere<br />
nedlagt forbud mod etablering af<br />
elopvarmning for både eksisterende<br />
og ny bebyggelse i områder,<br />
der er eller bliver udlagt <strong>til</strong><br />
kollektiv varmeforsyning.<br />
Der er vedtaget retningslinjer for<br />
meddelelse af de nødvendige dispensationer,<br />
så der ved ny lokalplanlægning<br />
kan opføres boliger<br />
med alternative energiformer,<br />
herunder solvarme-/solenergianlæg,<br />
også i naturgasområder.<br />
<strong>Stevns</strong> kommune har et mål om<br />
inden udgangen af 2009 at blive<br />
klimakommune. Det betyder<br />
blandt andet at der skal spares<br />
energi i de kommunale bygninger,<br />
for dels at spare penge, men<br />
også for at opnå den reduktion af<br />
C02 udslip på 2% årligt, der er et<br />
af kravene <strong>til</strong> at blive klimakom-
mune. Se i øvrigt kapitel ”4 Bæ-<br />
redygtig udvikling”, og særligt<br />
4.2 om <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s Klima-<br />
strategi ”4.2 Klimastrategi”.<br />
Emnet energibesparelser m.m.<br />
er behandlet i ”Redegørelse for<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s LA 21-strategi”.<br />
Der er tale om <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>ns<br />
bidrag <strong>til</strong> en bæredygtig udvikling<br />
i det 21. århundrede, og<br />
den samlende overskrift for dette<br />
arbejde er ”Vi har ikke råd <strong>til</strong> at<br />
spare på miljø-, energi- og klimainvesteringer”.<br />
Se mere om Lokal<br />
Agenda 21 i afsnit ”4.1 Lokal<br />
Agenda 21 strategi”.<br />
Retningslinjer:<br />
Retn. 13.2.1: Det er på dette<br />
område, der skal sættes ind for<br />
at nedbringe energiforbruget og<br />
dermed også medvirke <strong>til</strong> en nedbringelse<br />
af CO2-udledningen<br />
Retn. 13.2.3: Retningslinje der<br />
omhandler elektrodekablet mellem<br />
Køge <strong>Kommune</strong> og Bøgeskoven.<br />
Retn. 13.2.5: Retningslinje overført<br />
fra kommuneplan PLAN 21 06<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 153
Retningslinjekort 13.2a El-nettet, gas-nettet og kontek-forbindelsen<br />
154 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Højspændingsledninger<br />
Kontek-forbindelsen<br />
Naturgas
13.3 Affaldsanlæg<br />
13.3 Affaldsanlæg<br />
I det moderne samfund er affald<br />
uundgåeligt. Planlægningen skal<br />
sikre, at der er så få gener som<br />
muligt forbundet med affaldsbehandlingen,<br />
både for borgere og<br />
for miljøet.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at affaldsmængderne<br />
begrænses mest muligt<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at genanvendelsesprocenten<br />
i det indsamlede affald<br />
øges<br />
• Sikre at bortskaffelse af affald<br />
sker på en miljøvenlig og effektiv<br />
måde, og<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at der er <strong>til</strong>strækkelig<br />
kapacitet <strong>til</strong> bortskaffelse<br />
af affald.<br />
Redegørelse<br />
Placering af de fleste typer affaldsanlæg<br />
støder ofte på konflikter<br />
i forhold <strong>til</strong> andre arealanvendelsesinteresser<br />
som boliger,<br />
grundvandsbeskyttelse, naturinteresser<br />
mv. I Retningslinje<br />
13.3.2 er der derfor fastsat en<br />
række afstandskrav <strong>til</strong> bl.a. beboelse.<br />
For komposteringsanlæg er<br />
der taget udgangspunkt i, at der<br />
er tale om åbne anlæg, hvor det<br />
ikke er muligt at kontrollere lugtgener<br />
som ved lukkede anlæg.<br />
Placeringen af affaldsanlæg skal<br />
imidlertid også afvejes konkret<br />
over for en lang række andre<br />
hensyn. De tidligere amter har<br />
Retningslinjer<br />
13.3.1 Følgende anlæg og aktiviteter må ikke lokaliseres<br />
i områder med væsentlige kommuneplanmæssige<br />
interesser, med mindre særlige forhold eller overordnede<br />
hensyn taler herfor:<br />
• Deponeringsanlæg<br />
• Anlæg <strong>til</strong> biologisk behandling af organisk affald<br />
• Nedknusningsanlæg*, sorteringsanlæg,<br />
omlastestationer og lignende affaldsanlæg.<br />
13.3.2 Af hensyn <strong>til</strong> forebyggelse af støj-, støv- og lugtgener<br />
fra drift af affaldsanlæg samt fra <strong>til</strong>- og frakørsel kan<br />
der udlægges en beskyttelseszone omkring eksisterende<br />
og eventuelt kommende affaldsanlæg. Denne zone må<br />
ikke benyttes <strong>til</strong> forureningsfølsom anvendelse (f.eks.<br />
boligområder eller sommerhusområder). Følgende<br />
afstandskrav skal derfor respekteres, medmindre det<br />
kan godtgøres, at der ikke er gener forbundet ved<br />
en kortere afstand mellem affaldsanlægget og den<br />
forureningsfølsomme arealanvendelse:<br />
13.3.3 Restprodukter fra affaldsanlæg må kun udlægges eller<br />
Anlæg Afstandskrav<br />
Deponeringsanlæg<br />
Biogasanlæg<br />
Regionale komposteringsanlæg for<br />
haveaffald<br />
500 meter<br />
Komposteringsanlæg for andet end<br />
haveaffald<br />
Nedknusningsanlæg *<br />
Komposteringsanlæg for haveaffald 300 meter<br />
Affalds- og Slamforbrændingsanlæg 150 meter<br />
Slammineraliseringsanlæg og 100 meter<br />
Slamtørringsanlæg<br />
Genbrugsplads<br />
50 meter<br />
Omlastestation for affald<br />
indarbejdes i bygge- og anlægsarbejder i områder med<br />
særlig drikkevandsinteresser, hvis en konkret vurdering<br />
godtgør, at det er miljømæssigt forsvarligt.<br />
13.3.4 Havneslam, havnesediment og uddybningsmaterialer,<br />
der ikke kan nyttiggøres, skal i videst muligt omfang<br />
deponeres tæt ved oprensningsstedet.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 155
udarbejdet kriterier og temakort<br />
som vil kunne benyttes ved en<br />
sådan konkret vurdering i det enkelte<br />
<strong>til</strong>fælde.<br />
Retn. 13.3.3: Restprodukter fra<br />
affaldsanlæg (slagger fra affaldsforbrænding<br />
o.l.) ansøges<br />
ofte anvendt som bundsikring i<br />
bygge- og anlægsprojekter og<br />
kan kollidere med områdets drikkevandsinteresser,<br />
hvorfor der i<br />
forbindelse med den enkelte ansøgning<br />
skal foretages en konkret<br />
vurdering. Se i øvrigt afsnit ”16.8<br />
Anvendelsen af vandløb, søer<br />
og kystvande” om nyttiggørelse<br />
af lettere forurenet jord og slagger.<br />
Retn. 13.3.4: Rene oprensede<br />
materialer fra havbund bør så<br />
vidt muligt nyttiggøres som f.eks.<br />
råstoffer.<br />
Oprensede materialer, der er forurenede<br />
eller potentielt forurenede,<br />
samt eventuelle ikke genanvendelige<br />
oprensede rene materialer,<br />
bør bortskaffes så tæt på<br />
oprensningsstedet som muligt.<br />
156 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
13.4 Vindmøller<br />
13.4 Vindmøller<br />
Regeringen har et mål om en stadig<br />
udbygning af vindkraftkapaciteten<br />
<strong>til</strong> havs og på land. Vindkraft<br />
vil både skåne miljøet, pga.<br />
mindre forbrug af fossile brændstoffer,<br />
og være med <strong>til</strong> at sikre<br />
Danmarks forsyning af energi,<br />
også i fremtiden.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• fremme miljøvenlig og CO2neutral<br />
energiforsyning,<br />
• sikre, at områder med særlige<br />
naturbeskyttelses- og bevaringsinteresser<br />
samt landskabelige<br />
og kulturhistoriske værdier<br />
friholdes for udlæg af vindmølleområder.<br />
Redegørelse<br />
Vindmølleaftalen:<br />
Der blev i april 2008 indgået en<br />
aftale mellem regeringen (Miljøministeriet)<br />
og KL vedrørende<br />
udbygning af vindmøller på land<br />
for perioden 2008-2011 begge år<br />
inklusive. Aftalen konkretiserer<br />
kommunernes ansvar for at <strong>til</strong>vejebringe<br />
et plangrundlag for den<br />
udbygning af vindenergien, som<br />
er en følge af energiaftalen af den<br />
21. februar 2008.<br />
Energiaftalen er et bredt forlig,<br />
som samler de fleste partier<br />
om den danske energipolitik for<br />
årene 2008-2011. Energiaftalen<br />
medfører endvidere, at kommu-<br />
Retningslinjer<br />
Store vindmøller:<br />
13.4.1 Der kan kun lokalplanlægges for store møller inden<br />
for udpegede vindmølleområder. De udpegede<br />
vindmølleområder fremgår af retningslinjekort 13.4a<br />
samt af hæftet Rammer.<br />
13.4.2 Vindmøller i grupper på tre skal placeres på en ret linje<br />
med samme indbyrdes afstand.<br />
13.4.3 Vindmøller i grupper skal være ens med hensyn <strong>til</strong><br />
størrelse, udseende, materialevalg, omløbsretning,<br />
omdrejningstal, navhøjde og rotordiameter.<br />
13.4.4 Den enkelte vindmølles totalhøjde må ikke overstige<br />
150m, og forholdet mellem navhøjde og rotordiameter<br />
skal være 1:1 (+/- 10 %). Møller højere end 80m og<br />
projekter med mere end 3 møller skal VVM-vurderes.<br />
13.4.5 Der må ikke inden for en radius af 500m omkring<br />
store vindmøller og omkring udlagte vindmølleområder<br />
udlægges arealer <strong>til</strong> støjfølsom anvendelse, med<br />
mindre det ved undersøgelser er godtgjort, at der<br />
ikke er uacceptable visuelle, miljømæssige eller<br />
sikkerhedsmæssige gener forbundet hermed.<br />
13.4.6 Vindmøller må ikke planlægges/ops<strong>til</strong>les nærmere<br />
nabobeboelse end 4 gange møllens totalhøjde.<br />
Husstandsvindmøller:<br />
13.4.7 Husstandsvindmøller må være maksimalt 25m høje, og<br />
kan kun ops<strong>til</strong>les uden for udpegede vindmølleområder.<br />
13.4.8 Husstandsvindmøller kan efter en konkret vurdering og<br />
på baggrund af en landzone<strong>til</strong>ladelse ops<strong>til</strong>les, såfremt de<br />
placeres enkeltvis i umiddelbar nærhed af bygningerne<br />
på fritliggende ejendomme.<br />
13.4.9 Placering af husstandsvindmøller i beskyttelsesområder<br />
kan <strong>til</strong>lades efter en konkret vurdering, såfremt<br />
landskabs-, natur- og kulturværdierne ikke forringes.<br />
13.4.10 Husstandsvindmøller må ikke placeres i<br />
kystnærhedszonen.<br />
13.4.11 Der må ikke ops<strong>til</strong>les husstandsvindmøller i internationale<br />
fuglebeskyttelsesområder og habitatområder. Hvis<br />
der bliver placeret en husstandsvindmølle inden<br />
for en randzone på op <strong>til</strong> 800m fra et internationalt<br />
beskyttelsesområde, skal der redegøres for vindmøllens<br />
eventuelle påvirkning af områdets dyre- og planteliv.<br />
Minivindmøller:<br />
13.4.12 Minivindmøller kan sættes op i landzone under<br />
forudsætning af, at de kan overholde de gældende<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 157
Retningslinjekort 13.4a Udpegede vindmølleområder<br />
158 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
9 V1 Holtug<br />
9 V2 Broveshøj<br />
9 V3 Bakkely<br />
Rammeområde<br />
Udpegede vindmølleområder
nerne samlet set skal planlægge<br />
(reservere arealer) for nye vindmøller<br />
på i alt 75 MW i hvert af<br />
årene 2010 og 2011., dvs. at<br />
kommunerne skal finde placeringer<br />
<strong>til</strong> omkring 100 nye vindmøller<br />
på land.<br />
Regeringen har følgende mål for<br />
den kommunale vindmølleplanlægning:<br />
• At der fortsat etableres ny vindkraftkapacitet<br />
<strong>til</strong> havs og på<br />
land. Elektricitet fra vindmøller<br />
forventes i fremtiden fortsat at<br />
udgøre en væsentlig del af elforsyningen<br />
i Danmark, både<br />
af hensyn <strong>til</strong> miljøet og forsyningssikkerheden.<br />
• At udbygningen sker på markedsvilkår,<br />
og at der stadig skabes<br />
gode rammer for yderligere<br />
vedvarende energi.<br />
• At der findes arealer i kommunerne<br />
<strong>til</strong> ops<strong>til</strong>ling af vindmøller.<br />
• At områder med særlige naturbeskyttelses-<br />
og bevaringsinteresser<br />
samt landskabelige<br />
og kulturhistoriske værdier friholdes<br />
ved udpegning af vindmølleområder,<br />
og at der som<br />
udgangspunkt ikke planlægges<br />
for vindmøller i kystnærhedszonen.<br />
Ved hjælp af en i 2007 udviklet<br />
datamodel, der bl.a. kan bruges<br />
<strong>til</strong> at identificere arealer, som potentielt<br />
kan være egnede <strong>til</strong> ops<strong>til</strong>ling<br />
af vindmøller, har By- og<br />
Landskabsstyrelsen foretaget en<br />
screening af landets arealer i forhold<br />
<strong>til</strong> følgende faktorer:<br />
støjkrav, og at de ikke skæmmer landskabet.<br />
Generelle krav <strong>til</strong> placering af vindmøller:<br />
13.4.13 Vindmøller må ikke ops<strong>til</strong>les nærmere skel mod<br />
jernbanestrækninger end totalhøjden plus 10m.<br />
13.4.14 Placeringen af vindmøller skal tage hensyn <strong>til</strong> trafikken<br />
og trafiksikkerheden på overordnede og vigtige veje,<br />
således at vindmøller ikke placeres nærmere vejen end 4<br />
gange møllens totalhøjde, og således at vindmøller ikke<br />
placeres i vejens sigtelinje, hvis det vurderes at kunne<br />
fjerne trafikanternes opmærksomhed fra vejen og dens<br />
forløb.<br />
13.4.15 Ved placering af store vindmøller mindre end 28 gange<br />
totalhøjden fra eksisterende eller planlagte vindmøller<br />
skal redegørelsen for planforslaget særligt belyse<br />
den landskabelige påvirkning af anlæggene under<br />
ét, herunder oplyse, hvorfor påvirkningen anses for<br />
ubetænkelig.<br />
Udskiftning og sanering af vindmøller:<br />
13.4.16 Eksisterende store vindmøller inden for de udpegede<br />
vindmølleområder kan, under respekt for retningslinjerne<br />
for store vindmøller, udskiftes med nye og evt. større<br />
vindmøller.<br />
13.4.17 Øvrige store vindmøller uden for de udpegede<br />
vindmølleområder kan ikke udskiftes.<br />
• Arealer, der er beliggende tættere<br />
end 600m <strong>til</strong> nærmeste<br />
beboelse er fratrukket,<br />
• Egnede arealer er arealer, hvor<br />
der er en middelvindhastighed<br />
på mindst 5,5m/s i 100m’s højde,<br />
• Arealer, der ligger inden for nationale<br />
frednings- og beskyttelsesområder<br />
medregnes ikke,<br />
• Egnede arealer skal have en<br />
størrelse på mindst 12,5ha (for<br />
at kunne placere 3 møller med<br />
en højde på 150m).<br />
Der er identificeret 1611 potentielle<br />
områder <strong>til</strong> ops<strong>til</strong>ling af nye<br />
vindmøller. På baggrund heraf er<br />
det nationale mål blevet omsat<br />
<strong>til</strong> kommunale delmål i procent.<br />
Dette medfører, at kommunerne<br />
i Region Sjælland skal planlægge<br />
for 10 % af det nationale mål.<br />
Nyt vindmøllecirkulære:<br />
I maj 2009 blev et nyt vindmøllecirkulære<br />
vedtaget af Folketinget.<br />
Det afløser det tidligere fra 1999,<br />
og revisionen er en konsekvens af<br />
den ændrede planlov i forbindelse<br />
med kommunalreformen. Der<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 159
er samtidig indarbejdet ændringer<br />
som følge af udviklingen hen<br />
imod større møller.<br />
De vigtigste ændringer i forhold<br />
<strong>til</strong> det tidligere ”vindmøllecirkulære”<br />
er følgende:<br />
• Vindmøllers totalhøjde må ikke<br />
overstige 150m,<br />
• der kræves en særlig redegørelse<br />
ved planlægning for nye<br />
møller nærmere end 28 gange<br />
(28 gange 150m = 4,2km) totalhøjden<br />
fra eksisterende eller<br />
planlagte vindmøller. Redegørelsen<br />
skal belyse anlæggenes<br />
påvirkning af landskabet, herunder<br />
oplyse hvorfor påvirkningen<br />
anses for ubetænkelig.<br />
• Miljøministeren kan i særlige<br />
<strong>til</strong>fælde i forbindelse med planlægning<br />
for forsøgsmøller fravige<br />
kravene om, at vindmøller<br />
skal ops<strong>til</strong>les i et letopfatteligt<br />
geometrisk mønster, og at<br />
vindmøller ikke må være over<br />
150m,<br />
• Hensyn <strong>til</strong> landskab, natur, miljø<br />
m.v. varetages i VVM-regler<br />
og loven om miljøvurdering<br />
Vurdering af ops<strong>til</strong>lingsmuligheder:<br />
Der er udpeget 3 vindmølleområder<br />
på <strong>Stevns</strong>, og alle er udbyggede.<br />
Der er desuden ops<strong>til</strong>let en<br />
række vindmøller, som ikke kan<br />
erstattes eller genops<strong>til</strong>les, fordi<br />
de står uden for et af de vindmølleområder,<br />
som i sin tid blev udpeget<br />
i region- og kommuneplanerne.<br />
160 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
13.4.18 Udskiftning og sanering af husstandsvindmøller kan<br />
kun ske, hvis møllens fysiske udseende ikke ændres<br />
væsentligt.<br />
Hensyn <strong>til</strong> radiokædeforbindelser:<br />
13.4.19 I områder, hvor der er overordnede<br />
radiokædeforbindelser, eller hvor maritime radioanlæg<br />
er placeret, vil <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> ops<strong>til</strong>ling af vindmøller både<br />
uden for og inden for de udpegede vindmølleområder<br />
bero på en konkret vurdering af, om møllerne kan<br />
forstyrre forbindelsen. Oplysning om de overordnede<br />
radiokædeforbindelser i kommunen kan fås ved<br />
henvendelse <strong>til</strong> IT- og Telestyrelsen.<br />
Områder med min.<br />
600m <strong>til</strong> beboelse<br />
Kystnærhedszonen<br />
Redegørelseskort: Eksisterende vindmøller<br />
<br />
Eksisterende vindmøller og<br />
cirkler med radius 4,2km
De eksisterende store vindmøller<br />
og konsekvensområder med radius<br />
4,5km er vist på redegørelseskortet.<br />
På baggrund af anbefalinger fra<br />
Vindmølledirektoratet og By- og<br />
landskabsstyrelsen, som bl.a. anbefaler,<br />
at der planlægges for:<br />
• Møller med en totalhøjde på<br />
150m<br />
• Vindmøllegrupper på tre møller<br />
• Afstand mellem møllerne på 3-4<br />
x rotordiameteren(højst 100m<br />
ved en totalhøjde på 150m) =<br />
ca. 300m (anbefaling fra Birk<br />
Nielsen, Store Vindmøller i det<br />
åbne land)<br />
og Vindmøllecirkulærets strammere<br />
krav <strong>til</strong> planlægningen vedr.<br />
vindmøller, er der ikke udpeget<br />
nye områder i kommuneplanen <strong>til</strong><br />
ops<strong>til</strong>ling af vindmøller.<br />
En revurdering af allerede udpegede<br />
vindmølleområder, har desuden<br />
medført, at et område nordvest<br />
for Hårlev, som er et tidligere<br />
udpeget ikke-udnyttet vindmølleområde,<br />
tages ud af udpegningen<br />
på grund af den korte afstand <strong>til</strong><br />
Hårlev by.<br />
Der vil – i form af et projekt – i<br />
2010 blive undersøgt, om det er<br />
muligt at skabe et nyt grundlag<br />
for planlægningen ved at nedtage<br />
yderligere et antal vindmøller og<br />
hermed klarlægge, om der er ba-<br />
sis for at udarbejde et <strong>til</strong>læg om<br />
vindmølleplanlægning <strong>til</strong> kommuneplanen,<br />
og om et sådant <strong>til</strong>læg<br />
også skal indeholde ops<strong>til</strong>lingsmuligheder<br />
for vindmøller med<br />
mindre totalhøjde end 150m.<br />
Retningslinjer:<br />
Retningslinjerne er tidligere regionplanretningslinjer<br />
<strong>til</strong>passet ny<br />
lovgivning.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 161
13.5 Telemaster – sendeanlæg og antennemaster<br />
13.5 Telemaster<br />
– sendeanlæg og<br />
antennemaster<br />
Med flere og mere avancerede<br />
mobiltelefoner, bærbare computere<br />
mv. er der et stadig stigende<br />
behov for sendemaster. Med omtanke<br />
og samarbejde, især mellem<br />
de forskellige operatører, kan<br />
vi måske undgå, at landskabet<br />
bliver unødigt visuelt påvirket og<br />
samtidig få den kommunikationsdækning,<br />
der bliver mere og<br />
mere nødvendig i vores hverdag.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Søge det åbne land friholdt for<br />
nye master<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at nye sendeanlæg<br />
placeres på eksisterende<br />
master eller høje bygninger, så<br />
antallet af nye master kan begrænses<br />
mest muligt.<br />
Redegørelse<br />
Ved ops<strong>til</strong>ling af telemaster nærmere<br />
end 12 km fra forsvarets<br />
flyvestationer skal Forsvarsministeriet<br />
høres af flysikkerhedsmæssige<br />
grunde.<br />
162 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
13.5.1 Antennemaster/sendeanlæg skal som udgangspunkt<br />
placeres i bymæssig bebyggelse på skorstene, siloer<br />
o.l., i industriområder eller på eksisterende master, der<br />
eventuelt udbygges.<br />
13.5.2 Hvis en placering som angivet ovenfor ikke er mulig,<br />
bør nye antennemaster/sendeanlæg placeres i<br />
umiddelbar <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> eksisterende bebyggelse<br />
under hensyntagen <strong>til</strong> især kulturmiljø- værdier og <strong>til</strong><br />
luftfartens sikkerhed.<br />
13.5.3 Nye antennemaster/sendeanlæg bør undgås i områder<br />
med væsentlige landskabs- og naturinteresser, større<br />
uforstyrrede landskaber samt i kystnærhedszonen.<br />
Ligeledes bør ops<strong>til</strong>ling inden for fredede områder<br />
undgås, og der skal tages landskabelige hensyn ved<br />
ops<strong>til</strong>ling i nærheden af kirker, fredede bygninger og<br />
kulturhistoriske anlæg.<br />
13.5.4 Ved landskabeligt skæmmende masteplaceringer<br />
skal ansøger godtgøre - om nødvendigt ved uvildig<br />
dokumentation, at det ikke er muligt at opnå<br />
<strong>til</strong>nærmelsesvis samme kommunikationsdækning ved en<br />
mindre skæmmende placering.<br />
13.5.5 Når der meddeles <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> ops<strong>til</strong>ling af antennemast/<br />
sendeanlæg, bør der s<strong>til</strong>les vilkår om at: anlægget s<strong>til</strong>les<br />
<strong>til</strong> rådighed for andre antenneformål og operatører<br />
mod rimelig betaling; anlægget skal kunne anvendes af<br />
alle andre selskaber, der har eller opnår <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> at<br />
etablere og drive et offentligt mobilkommunikationsnet<br />
i Danmark; teknikcontainere m.m., placeret på jorden,<br />
afskærmes af beplantning med egnskarakteristiske arter;<br />
anlægget nedtages for ejers regning senest 1 år efter<br />
endt brug <strong>til</strong> det formål, der er meddelt <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong>.
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 163
14 Ferie og fritid<br />
14 Ferie og fritid<br />
Oplevelsesøkonomien og turismen<br />
har stor betydning for<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, og er klart det<br />
største erhverv indenfor kommunens<br />
grænser. Derfor har kommunalbestyrelsen<br />
valgt at sætte<br />
et særligt fokus på turismen, som<br />
et af de 3 kerneområder i denne<br />
planperiode.<br />
Dette kapitel omfatter aktiviteter<br />
og anlæg, som især retter<br />
sig imod borgernes fritid og mod<br />
<strong>til</strong>rejsende turister og gæster fra<br />
ind- og udland. Her præsenteres<br />
retningslinjer omhandlende både<br />
turisme og fritid, da det netop er<br />
målet, at kommunens <strong>til</strong>bud kan<br />
anvendes både af lokale og besøgende.<br />
I september 2009 ventes kommunalbestyrelsen<br />
at godkende<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s Kultur og Fritidspolitik,<br />
som kan ses på kommunens<br />
hjemmeside. LINK.<br />
164 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
14.1 Hoteller og feriecentre<br />
14.1 Hoteller og feriecentre<br />
Med nye oplevelsesmuligheder i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> og et større fokus<br />
på eksisterende er der behov<br />
for gode overnatningssteder for<br />
besøgende.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsens vil:<br />
• At antallet af kvalitative overnatningsmuligheder<br />
udvides,<br />
så <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> styrkes<br />
som turist- og oplevelsesdestination.<br />
Redegørelse<br />
Retn. 14.1.4-5: Tidligere retningslinjer<br />
fra Regionplan 2005<br />
for Storstrøms Amt, der <strong>til</strong>lader<br />
en vis udvikling i eksisterende<br />
sommerhusområder. Da de oprindelige<br />
retningslinjer er en lempelse<br />
af statens nuværende krav<br />
<strong>til</strong> kommuneplanlægningen, er<br />
der <strong>til</strong>føjet bestemmelserne om<br />
at evt. udvikling skal ske på baggrund<br />
af overordnede turistpolitiske<br />
overvejelser og en nærmere<br />
udpegning i en kommuneplan,<br />
samt kun kan <strong>til</strong>lades såfremt der<br />
kan dokumenteres et behov.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil snarest muligt<br />
i den kommende planperiode,<br />
i samarbejde med <strong>Stevns</strong> Turistforening,<br />
udarbejde en samlet<br />
turistpolitisk redegørelse, der i<br />
fremtiden skal danne grundlag<br />
for lokalisering af nye turistanlæg<br />
Retningslinjer<br />
14.1.1 Byhoteller betragtes som en del af den private<br />
service. De skal placeres i byzone under hensyn<br />
<strong>til</strong> centerstrukturen. Byhoteller betragtes som<br />
hotelvirksomheder kun med værelser, varieret<br />
udlejningsperiode og højt serviceniveau.<br />
14.1.2 Feriehoteller betragtes som virksomheder helt eller<br />
delvist bestående af lejligheder og fortrinsvis udlejning<br />
på ugebasis. Placering af feriehoteller kan kun ske efter<br />
godkendte kommuneplanretningslinjer.<br />
14.1.3 Mindre feriehoteller, kroer og lignende kan placeres i<br />
centerbyerne. Det forudsætter, at hotellerne indpasses<br />
gennem en lokalplanlægning, der bl.a. sikrer, at<br />
placeringen ikke medfører gener for omkringliggende<br />
beboelse, og at offentlighedens muligheder for adgang <strong>til</strong><br />
og ophold ved kystområderne ikke forringes ligesom, der<br />
skal tages hensyn <strong>til</strong> naturinteresserne.<br />
14.1.4 På baggrund af overordnede turistpolitiske overvejelser<br />
og en nærmere udpegning i en kommuneplan, kan<br />
mindre feriehoteller, kroer og lignende placeres i<br />
eksisterende sommerhusområder. Det kræver et<br />
dokumenteret behov, samt at hotellerne indpasses<br />
gennem en lokalplanlægning, der bl.a. sikrer, at<br />
placeringen ikke medfører gener for omkringliggende<br />
beboelse, og at offentlighedens muligheder for adgang <strong>til</strong><br />
og ophold ved kystområderne ikke forringes ligesom, der<br />
skal tages hensyn <strong>til</strong> naturinteresserne.<br />
14.1.5 På baggrund af overordnede turistpolitiske overvejelser<br />
og en nærmere udpegning i en kommuneplan, kan<br />
der på ubebyggede arealer inden for de eksisterende<br />
sommerhusområder <strong>til</strong>lades opført feriecentre/<br />
feriehoteller som lav, koncentreret feriebebyggelse.<br />
Bebyggelsen kræver desuden et dokumenteret behov og<br />
skal ske efter en samlet plan, der sikrer, at en væsentlig<br />
del af arealet friholdes for bebyggelse, samt sikrer<br />
offentlighedens adgangs og opholdsmuligheder ved<br />
kystområderne, ligesom der skal tages hensyn <strong>til</strong> særlige<br />
naturtyper.<br />
14.1.6 De koncentrerede bebyggelser skal opføres som lav, tæt<br />
bebyggelse. Bebyggelsesprocenten for områderne må<br />
normalt ikke overstige 15 %, og de må som hovedregel<br />
ikke overstige en kapacitet på 200 enheder.<br />
14.1.7 Eksisterende feriehoteller, hoteller, kroer og lignende<br />
kan <strong>til</strong>lades udvidet/suppleret i begrænset omfang.<br />
Ligeledes kan der gives <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> indretning af<br />
hotelvirksomhed mv. på op <strong>til</strong> 10 lejligheder/værelser<br />
i eksisterende bebyggelser i de større landsbyer samt i<br />
egnet bebyggelse i det åbne land. I særligt velegnede<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 165
og evt. ændring af eksisterende,<br />
samt for kommende kommuneplanretningslinjer<br />
på turismeområdet.<br />
Se i øvrigt kapitel ”6 Turisme”<br />
i hæftet Kerneområder. .<br />
I den kommende planperiode vil<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> arbejde for, at<br />
der åbnes for ændret anvendelse<br />
af den tidligere kaserne, senest<br />
asylcenter, ved Mandehoved. Det<br />
kan eksempelvis dreje sig om<br />
muligheden for at placere/indrette<br />
hotel/feriehotel, med op <strong>til</strong> 110<br />
lejligheder/450 sengepladser. Bebyggelsesprocenten<br />
for området<br />
bør som helhed ikke overstige<br />
25%.<br />
166 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
beboelsesbygninger kan der gives <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> op <strong>til</strong><br />
60 sengepladser, når det ikke strider mod natur og<br />
kulturhistoriske interesser. Virksomhederne skal drives<br />
efter lov om hotel- og restaurationsvirksomhed.<br />
14.1.8 Der kan placeres feriecenter/feriehotel på areal vest for<br />
Strøby Ladeplads, se retningslinjekort 14.1a og kort i<br />
hæftet Rammer.<br />
14.1.10 Feriehoteller skal opføres som tæt-lavbebyggelse og<br />
med en maksimal størrelse på normalt 200 enheder<br />
(lejligheder). Bebyggelsesprocenten for områderne må<br />
normalt ikke overstige 15 %.<br />
14.1.12 For områder, der udlægges <strong>til</strong> feriehoteller eller<br />
feriecentre, skal anvendelsen fastlægges udelukkende <strong>til</strong><br />
hoteldrift eller lignende virksomhed. Virksomhederne skal<br />
drives efter lov om hotel og restaurationsvirksomhed.<br />
14.1.13 Dog kan der for hoteller i byzone <strong>til</strong>lades en<br />
funktionsopdeling på feriehoteller/feriecentre, således<br />
at værelseskapaciteten helt eller delvis kan omdannes<br />
<strong>til</strong> timeshare og/eller <strong>til</strong> almennyttige ferieboliger eller<br />
udstykkes <strong>til</strong> ferielejligheder.
Retningslinjekort 14.1a: Mulig placering af feriecenter/feriehotel<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 167
14.2 Campingpladser, vandrerhjem og mindre overnatningssteder<br />
14.2 Campingpladser,<br />
vandrerhjem og mindre<br />
overnatningssteder<br />
Campingpladser, vandrerhjem<br />
og mindre overnatningssteder er<br />
med <strong>til</strong> at give besøgende en stor<br />
variation i overnatningsmulighederne.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre og fastholde et varieret<br />
udbud af overnatningsfaciliteter<br />
for turister og borgere i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Redegørelse<br />
Der er tre eksisterende campingpladser<br />
i kommunen, Rødvig Camping,<br />
<strong>Stevns</strong> Camping (Strandvejen<br />
29, Strøby) og Strøby Ladeplads<br />
Camping (Strandvejen 28,<br />
4671 Strøby).<br />
Der er et vandrerhjem i kommunen,<br />
Store Heddinge Vandrerhjem.<br />
Der er med denne kommuneplan<br />
ikke reserveret specifikke arealer<br />
<strong>til</strong> nye campingpladser. I den<br />
kommende planperiode vil <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> arbejde for, at der åbnes<br />
for ændret anvendelse af den<br />
tidligere kaserne, senest asylcenter,<br />
ved Mandehoved. Det kan<br />
blandt andet dreje sig om muligheden<br />
for at indrette vandrerhjem<br />
i eksisterende bygninger.<br />
168 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
14.2.1 Eksisterende campingpladser kan <strong>til</strong>lades udvidet i<br />
begrænset omfang, såfremt de konkrete forhold på<br />
stedet, herunder hensynet <strong>til</strong> natur og landskabsforhold<br />
og <strong>til</strong> offentlighedens adgangs og opholdsmuligheder<br />
ved kystområder, ikke taler imod det. Campingpladser<br />
skal afskærmes mod det åbne land og eksisterende<br />
bebyggelse med en afskærmende beplantning.<br />
14.2.2 Nye campingpladser kan efter en nærmere afvejning<br />
<strong>til</strong>lades udlagt efter en lokalplanlægning der bl.a.<br />
<strong>til</strong>godeser hensyn <strong>til</strong> natur og landskabsforhold, <strong>til</strong><br />
offentlighedens adgangs og opholdsmuligheder samt<br />
kommunale turistpolitiske overvejelser.<br />
14.2.3 På campingpladser med en særlig beliggenhed, f. eks.<br />
ved større turistmæssige attraktioner i indlandet og<br />
ved større byer, kan der gives <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong>, at op <strong>til</strong><br />
30 procent af campingpladsens enheder anvendes <strong>til</strong><br />
ops<strong>til</strong>ling af campinghytter. Tilladelserne gives efter<br />
en samlet planmæssig vurdering af de naturmæssige<br />
og landskabsmæssige hensyn og ud fra kommunens<br />
turistpolitiske overvejelser.<br />
14.2.4 For at sikre et varieret net af billige<br />
overnatningsmuligheder, hvori der også indgår<br />
muligheder for ikke bilister, kan der indrettes<br />
vandrerhjem i nødvendigt omfang. De bør placeres ved<br />
bysamfund eller ved større ferieområder med et udbud<br />
af turistfaciliteter og med kollektive trafikforbindelser.<br />
Enkelte mindre vandrerhjem kan være <strong>til</strong>knyttet<br />
udflugtsområder og må da placeres i forbindelse med<br />
eksisterende bysamfund eller i sommerhusområder.<br />
14.2.5 Nye vandrerhjem kan etableres samt indrettes i<br />
eksisterende bygninger i landområdet, såfremt det<br />
ikke forringer landskabs-, natur- og kulturværdier i<br />
beskyttelsesområderne.<br />
14.2.6 Overflødiggjorte landbrugsbygninger, kan indrettes med<br />
ind<strong>til</strong> 10 værelser/ferielejligheder på maks. 40 m², når<br />
ejeren selv bor på ejendommen.<br />
Planlægning af nye campingpladser<br />
og vandrerhjem bør generelt<br />
ske i eller i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> eksisterende<br />
byzoner og sommerhusområder.<br />
Placeringen af disse skal<br />
tage hensyn <strong>til</strong> naturmæssige,<br />
landskabsmæssige, friluftsmæssige<br />
og kulturhistoriske forhold,<br />
intentionerne i planlovens kystbestemmelser<br />
samt at adgangsforhold<br />
og nabohensyn kan løses<br />
på en <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende måde. Det
anbefales, at man inden beslut-<br />
ning om opførsel af nye camping-<br />
pladser og vandrerhjem kontakter<br />
relevante brancheforeninger med<br />
hensyn <strong>til</strong> økonomi og grundlag<br />
for etablering.<br />
Retningslinjer:<br />
Retn. 14.2.7: Bestående bygninger<br />
i det åbne land udgør en vigtig<br />
ressource, som skal udnyttes<br />
i videst muligt omfang. Regeringen<br />
anslår, at der på landsbasis<br />
er omkring 30 mio. m2 overflødiggjorte<br />
landbrugsbygninger, der<br />
kan tages i brug <strong>til</strong> andre formål<br />
end landbrug. Regeringen opfordrer<br />
samtidig kommunerne<br />
<strong>til</strong> i samarbejde med landbruget<br />
og lokalområderne at udarbejde<br />
strategier for bygningernes fremtidige<br />
anvendelse, blandt andet<br />
med henblik på at opretholde og<br />
udvikle ejendommenes bygningskulturelle<br />
værdier.<br />
<strong>Stevns</strong> kommune vil <strong>til</strong>stræbe,<br />
at der i kommende planperiode<br />
bliver udarbejdet retningslinjer/<br />
strategier for de <strong>til</strong>oversblevne<br />
landbrugsbygningers fremtidige<br />
anvendelse.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 169
14.3 Besøgscentre og forlystelsesparker<br />
14.3 Besøgscentre og<br />
forlystelsesparker<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsens vil:<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at besøgscentre og<br />
forlystelsesparker kan indgå<br />
som et element i det samlede<br />
udbud af turist<strong>til</strong>bud i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, for dermed at underbygge<br />
den ønskede turistpolitiske<br />
profil for området.<br />
• Sikre at nye besøgscentre og<br />
forlystelsesparker også kommer<br />
lokalbefolkningen <strong>til</strong> gode<br />
og skal kunne indarbejdes i det<br />
bestående samfund på et bæredygtigt<br />
grundlag.<br />
• Sikre at naturoplevelser og<br />
aktivitets<strong>til</strong>bud i kommunens<br />
besøgscentre og forlystelsesparker<br />
sammentænkes for at<br />
styrke <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> som<br />
en kvalitativ attraktiv turistdestination.<br />
Redegørelse<br />
De eksisterende større besøgscentre<br />
og forlystelsesparker i<br />
kommunen er Koldkrigsmuseet<br />
<strong>Stevns</strong>fort nordøst for Rødvig,<br />
<strong>Stevns</strong> Naturcenter ved Mandehoved<br />
og Texas Ranch (Westernland)<br />
ved Klippinge.<br />
Lokaliseringen af eventuelle nye<br />
anlæg vil ske på baggrund af en<br />
nærmere planlægning samt en<br />
samlet turiststrategi, afhængig af<br />
aktivitetens omfang og placering,<br />
samt med skyldig hensyntagen <strong>til</strong><br />
de beskyttelsesmæssige interesser.<br />
Kulturelle anlæg bør placeres<br />
i byområder, hvor udbuddet<br />
170 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
14.3.1 På baggrund af en konkret helhedsvurdering kan der<br />
etableres nye større besøgscentre og forlystelsesparker,<br />
under forudsætning af at landskabs-, natur- og<br />
kulturværdier inden for beskyttelsesområder ikke i<br />
væsentlig grad forringes. Beskyttelsesinteresser må<br />
ikke <strong>til</strong>sidesættes. Planlægningen skal ske i form<br />
af et kommuneplan<strong>til</strong>læg og med evt. <strong>til</strong>hørende<br />
miljøvurdering/VVM redegørelse.<br />
14.3.2 Etablering af besøgscentre og forlystelsesparker skal<br />
fortrinsvis ske i eller i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> byzone efter<br />
afvejning af alle relevante interesser herunder natur og<br />
landskabsinteresser.<br />
14.3.3 Ved placering skal der tages hensyn <strong>til</strong> jordbrugs , natur<br />
og miljøinteresser samt god trafikal adgang for såvel<br />
individuel som kollektiv trafik.<br />
14.3.4 Ved planlægning for større besøgscentre skal det<br />
sikres, at alle dele af parkernes drift, som eksempelvis<br />
billetkøer, kan afvikles inden for det planlagte område,<br />
således at driften ikke medfører væsentlige gener for<br />
de omkringliggende områder, herunder miljøgener.<br />
Parkområderne skal forblive i landzone.<br />
14.3.5 Udover de nævnte større besøgscentre kan der på<br />
baggrund af en konkret vurdering placeres mindre<br />
legeparker, dyreparker og lignende med en lokal<br />
brugerkreds, under hensyntagen <strong>til</strong> jordbrugs-, natur og<br />
miljøinteresser.<br />
af service og trafikbetjening er<br />
størst. Dog kan der være uds<strong>til</strong>linger,<br />
museer, historiske forsøgscentre,<br />
aktivitetsparker eller besøgsgårde<br />
med en speciel lokal<br />
eller geografisk <strong>til</strong>knytning, som<br />
med fordel kan indpasses i det<br />
åbne land.<br />
Der er med denne kommuneplan<br />
ikke reserveret specifikke arealer<br />
<strong>til</strong> nye besøgscentrer eller forlystelsesparker.<br />
I den kommende<br />
planperiode vil <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
dog arbejde for, at der åbnes for<br />
ændret anvendelse af den tidligere<br />
kaserne, senest asylcenter, ved<br />
Mandehoved. Det kan eksempelvis<br />
dreje sig om muligheden for,<br />
at der etableres et kulturcenter<br />
eller et besøgscenter i forbindelse<br />
med formidling af områdets geologi<br />
og natur. Centret skal indpasses<br />
med videst muligt hensyn <strong>til</strong><br />
samt forbedring af områdets værdier<br />
omkring kulturmiljø, landskab<br />
og natur. Offentligheden skal<br />
sikres forbedret adgang, hvor det<br />
kan forenes med de ovennævnte<br />
værdier.
14.4 Fritidsliv og friluftsanlæg<br />
14.4 Fritidsliv og<br />
friluftsanlæg<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er bevidst om<br />
vigtigheden af, at borgerne har<br />
mulighed for at dyrke et aktivt fritidsliv,<br />
<strong>til</strong> styrkelse af sundheden<br />
og ikke mindst det sociale samvær.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at forbedre borgernes<br />
mulighed for rekreativ<br />
udnyttelse af kommunens natur-<br />
og landskabsværdier, samtidig<br />
med at de kvaliteter, der<br />
er grundlaget for områdets rekreative<br />
værdi, ikke forringes.<br />
Redegørelse<br />
På sigt bør det <strong>til</strong>stræbes, at der<br />
for hver landsby samt de større<br />
bysamfund findes nærrekreative<br />
muligheder, eksempelvis i form<br />
af lokale stisystemer eller små<br />
offentlige grønne arealer, der vil<br />
indgå som en integreret del af<br />
bysamfundet, og som samtidig<br />
vil kunne bidrage <strong>til</strong> positiv effekt<br />
på den sundhedsmæssige <strong>til</strong>stand<br />
samt de lokale naturmæssige<br />
værdier. Der lægges i denne forbindelse<br />
en særlig vægt på oplevelser<br />
samt udfoldelser, der som<br />
udgangspunkt ikke kræver særlige<br />
anlæg eller larmende udstyr.<br />
Ofte vil et sådant et område kunne<br />
kobles sammen med håndte-<br />
Retningslinjer<br />
14.4.1 Etablering af anlæg og områder <strong>til</strong> frilufts- og fritidsliv<br />
skal foregå på baggrund af en helhedsorienteret<br />
planlægning, hvor naturgrundlaget samtidig søges<br />
forbedret.<br />
14.4.2 Fremme af friluftslivet må ikke medføre, at hensynet <strong>til</strong><br />
naturen <strong>til</strong>sidesættes. Oplysning skal fremme forståelsen<br />
for naturen. På baggrund af sårbarhedsanalyser kan det<br />
være nødvendig at friholde dele af naturen for aktivitet.<br />
14.4.3 Fremme af friluftslivet og turismen må ingen<br />
steder medføre, at offentlighedens adgangs- og<br />
opholdsmuligheder <strong>til</strong> kystområder og andre<br />
naturområder forringes. Tværtimod skal mulighederne<br />
søges udbygget, når nye projekter gennemføres.<br />
14.4.4 Friluftsanlæg, der af areal- eller miljømæssige grunde<br />
ikke kan placeres i byen, kan placeres i landområde,<br />
og eksisterende kan udvides, under hensyntagen <strong>til</strong><br />
at beskyttelsesområdernes landskabs-, natur- og<br />
kulturværdier ikke forringes.<br />
14.4.5 Friluftsanlæg skal så vidt muligt anvendes <strong>til</strong> flere<br />
forskellige friluftsaktiviteter og være offentligt<br />
<strong>til</strong>gængelige. Ved indpasning af friluftsanlæg i<br />
landområdet skal støj, belysning, bygninger og<br />
anlæg begrænses og udformes med hensyntagen <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
14.4.6 Der kan etableres støttepunkter for friluftslivet ved<br />
oplevelsesmuligheder langs kysten og i det øvrige<br />
landområde, når det efter en konkret vurdering ikke<br />
skader beskyttelsesinteresserne. Støttepunkter skal<br />
fortrinsvis placeres, hvor der er god stiadgang. De<br />
kan indrettes i eksisterende bygninger eller knyttes <strong>til</strong><br />
eksisterende frilufts-, kultur- eller overnatningsanlæg<br />
i landområdet. I støttepunkter kan der etableres<br />
begrænsede anlæg, der støtter det almene friluftsliv.<br />
14.4.7 Primitive teltpladser kan i princippet etableres overalt,<br />
hvor det efter en konkret vurdering ikke skader<br />
beskyttelsesinteresserne.<br />
ring af overfladevand, der bliver<br />
en større og større udfordring.<br />
Bassiner <strong>til</strong> forsinkelse af overfladevand<br />
kræver allerede i dag<br />
bynære arealer, der naturligt kan<br />
anvendes <strong>til</strong> flere formål. Vandet<br />
kan således indgå som et re-<br />
kreativt element, f.eks. i form af<br />
åbne render og søer, i områder<br />
der kombinerer lokalbefolkningen<br />
friluftsliv og nødvendige tekniske<br />
anlæg. (se i øvrigt kapitel ”4 Bæredygtig<br />
udvikling” om håndtering<br />
af overfladevand).<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 171
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil <strong>til</strong>stræbe,<br />
at der på kommunale områder<br />
etableres information, skiltning<br />
og lign., der er med <strong>til</strong> at underbygge<br />
oplevelsen i områderne.<br />
Derudover vil <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> i<br />
samarbejde med private lodsejere<br />
arbejde på at etablere information<br />
og skiltning, hvor dette kan<br />
lade sig gøre.<br />
172 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
14.4.8 Naturskoler, besøgsgårde og <strong>til</strong>svarende begrænsede<br />
bygningsanlæg kan etableres eller indrettes i<br />
eksisterende bygninger, når anvendelsen efter en<br />
konkret vurdering ikke skader beskyttelsesinteresserne.<br />
14.4.9 Der kan etableres støttepunkter for friluftslivet med bl.a.<br />
primitive teltpladser og anløbsbroer, landingspladser og<br />
udlejningssteder for kanoer og kajakker langs kysten,<br />
ved søer og åer, hvor det efter en konkret vurdering ikke<br />
skader beskyttelsesinteresserne.<br />
14.4.10 Der kan generelt etableres nye badestrande<br />
langs kysten, såfremt det er foreneligt med<br />
beskyttelsesinteresser og andre kommuneplanmæssige<br />
interesser. På eksisterende og nye badestrande kan<br />
der etableres støttepunkter for friluftslivet med mindre<br />
bygninger <strong>til</strong> betjening af badegæster.
14.5 Golfbaner og større anlæg <strong>til</strong> udendørssport<br />
14.5 Golfbaner og større<br />
anlæg <strong>til</strong> udendørssport<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Fremme mulighederne for<br />
udendørsaktiviteter for kommunens<br />
borgere og turister,<br />
deriblandt rekreative udfoldelsesmuligheder<br />
på golfbaner og<br />
anlæg <strong>til</strong> udendørssport.<br />
Redegørelse<br />
Der er en eksisterende golfbane<br />
i kommunen, Vallø Golfklub ved<br />
Store Tårnby.<br />
Der er med denne kommuneplan<br />
ikke reserveret specifikke arealer<br />
<strong>til</strong> nye golfbaner eller større anlæg<br />
<strong>til</strong> udendørssport. Lokaliseringen<br />
af nye anlæg vil ske på baggrund<br />
af en nærmere planlægning, afhængig<br />
af aktivitetens omfang og<br />
med skyldig hensyntagen <strong>til</strong> de<br />
beskyttelsesmæssige interesser.<br />
Det er en forudsætning for udvidelse<br />
og etablering af golfbaner,<br />
at der tages hensyn <strong>til</strong> naturmæssige,<br />
grundvandsmæssige,<br />
sikkerhedsmæssige, friluftsmæssige<br />
og kulturhistoriske forhold.<br />
Golfbaner og andre større anlæg<br />
<strong>til</strong> udendørssport kan ikke etableres<br />
i Natura 2000 områder, naturbeskyttelsesområder,<br />
fredskov og<br />
i fredede områder. For støjende<br />
friluftsanlæg henvises <strong>til</strong> afsnit<br />
”14.7 Støjende fritidsanlæg<br />
generelt”.<br />
Retningslinjer<br />
14.5.1 Efter en nærmere vurdering af behovet kan nye<br />
golfbaner etableres og eksisterende baner udvides,<br />
såfremt beskyttelsesmæssige og landbrugsmæssige<br />
forhold ikke taler imod det.<br />
14.5.2 Der kan ikke etableres golfbaner og eller andre anlæg <strong>til</strong><br />
udendørssport i Natura 2000 områder.<br />
14.5.3 De særligt værdifulde naturområder skal som<br />
udgangspunkt friholdes for anlæg af golfbaner.<br />
14.5.4 Ved anlæg af golfbaner må områdernes biologiske,<br />
kulturhistoriske og landskabelige indhold ikke forringes.<br />
I projekterne skal arbejdes med at forøge naturindholdet<br />
og offentlighedens adgang, herunder anlæg af stier.<br />
Det skal <strong>til</strong>stræbes, at arealer <strong>til</strong> golfbaner også kan<br />
anvendes <strong>til</strong> andre former for friluftsliv, der er forenelige<br />
med golfspillet.<br />
14.5.5 Etablering af øvrige større anlæg <strong>til</strong> udendørssport kan<br />
ske i landbrugsområder og skal ske på baggrund af en<br />
nærmere kommunal planlægning og under hensyntagen<br />
<strong>til</strong> beskyttelsesinteresser i området.<br />
14.5.6 Etablering af golfbaner og større anlæg <strong>til</strong> udendørs<br />
sport skal fortrinsvis ske i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> eksisterende<br />
sommerhusområde eller byzone efter afvejning af alle<br />
relevante interesser.<br />
14.5.7 Ved placering af golfbaner og større anlæg <strong>til</strong> udendørs<br />
sport skal mulighederne for god kollektiv og individuel<br />
trafikbetjening inddrages, ligesom at det skal <strong>til</strong>stræbes,<br />
at anlæggene placeres på jorder, der er mindre egnede<br />
<strong>til</strong> landbrugsformål.<br />
14.5.8 Golfbaner, rideanlæg og andre arealkrævende anlæg<br />
med bygninger skal overalt <strong>til</strong>passes landskab og<br />
beplantning, og terrænregulering må kun finde sted<br />
i begrænset omfang, med mindre anlægget indrettes<br />
i efterbehandlede råstofgrave. Anlæg, bygninger og<br />
udenomsarealer skal i videst muligt omfang være<br />
offentligt <strong>til</strong>gængelige. Bygninger og parkeringsanlæg<br />
skal holdes samlet og knyttes <strong>til</strong> eksisterende bygninger,<br />
hvis det ikke strider mod landskabshensyn eller medfører<br />
væsentlige støj- eller trafikgener. Der må ikke indrettes<br />
kunstig belysning, bortset fra dæmpet belysning ved<br />
bygninger og parkering.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 173
14.6 Fritids- og lystbådehavne<br />
14.6 Fritids- og<br />
lystbådehavne<br />
Den lange kyststrækning i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> er en naturlig attraktion<br />
for diverse aktiviteter og et<br />
overordentlig vigtigt element i<br />
kommunens evne <strong>til</strong> at <strong>til</strong>trække<br />
især turister. Attraktive fritids- og<br />
lystbådehavne er således en vigtig<br />
del af kommunens samlede <strong>til</strong>bud<br />
<strong>til</strong> turister og borgere.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at bevare og udvikle<br />
kommunens attraktive<br />
fritids- og lystbådehavne som<br />
et væsentligt fritids- og turist<strong>til</strong>bud.<br />
Redegørelse<br />
Fritids- og lystbådehavnene i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er et meget attraktivt<br />
og væsentligt element i<br />
kommunes turist- og fritids<strong>til</strong>bud.<br />
Anlæg og udvidelse af fritids- og<br />
lystbådehavne kræver <strong>til</strong>ladelse<br />
fra Kystdirektoratet. Planlægning<br />
for fritids- og lystbådehavne skal<br />
ske under skyldig hensyntagen<br />
<strong>til</strong> de naturværdier og beskyttelsesinteresser<br />
der er i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> kysterne og det umiddelbare<br />
landområde.<br />
Der er med denne kommuneplan<br />
ikke planlagt for nye lystbådehavne,<br />
men udpegning i Regionplan<br />
174 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
14.6.1 Etablering af ny fritids- og lystbådehavne kan<br />
ske på lokalitet ved Strøby Ladeplads, se rammer<br />
for området ”LINK”. Øvrige nye lystbådehavne<br />
og større havneudvidelser kræver en overordnet<br />
sammenhængende planlægning og vil blive vurderet<br />
ud fra overordnede turistpolitiske overvejelser samt<br />
beskyttelseshensyn mv..<br />
14.6.2 Der kan ske mindre udvidelse af eksisterende fritids- og<br />
lystbådehavne såfremt natur- og landskabshensyn ikke<br />
taler imod det, på baggrund af en lokalplanlægning, der<br />
især <strong>til</strong>godeser forhold omkring naturområder, hensynet<br />
<strong>til</strong> besejlingsforhold, kystbeskyttelse mv..<br />
14.6.3 Havnene bør forsynes med faciliteter og landarealer<br />
svarende <strong>til</strong> deres størrelse og anvendelse. Der må<br />
herunder udlægges <strong>til</strong>strækkelig parkeringsplads<br />
ikke blot med henblik på bådejere, men også på<br />
offentlighedens adgang <strong>til</strong> havnene. Der skal arbejdes<br />
med en god formidling af områdernes natur og<br />
kulturværdier samt hensynene ved færdsel <strong>til</strong> vands og<br />
på land.<br />
14.6.4 Anvendelsen af anlæggene skal søges samordnet, så<br />
der opnås færrest mulige anlæg med mindst mulig<br />
visuel indvirkning på kysten og med hensyntagen <strong>til</strong> det<br />
eksisterende kulturmiljø.<br />
2005 for Hovedstadsregionen af<br />
område ved Strøby Ladeplads<br />
fastholdes som egnet areal for ny<br />
lystbådehavn, ligesom muligheden<br />
for udvidelse af Rødvig Lystbådehavn<br />
overføres fra den tidligere<br />
kommuneplan PLAN 21 06.
14.7 Støjende fritidsanlæg generelt<br />
14.7 Støjende fritidsanlæg<br />
generelt<br />
Fritidsanlæg er <strong>til</strong> stor glæde for<br />
dem, der gør brug af dem, men<br />
kan være <strong>til</strong> stor gene for omgivelserne,<br />
hvis de er udgangspunkt<br />
for støjende aktiviteter.<br />
Støj defineres som uønsket lyd.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre at planlægning og <strong>til</strong>ladelse<br />
<strong>til</strong> støjende fritidsanlæg<br />
respekterer kommunens naturog<br />
landskabsværdier.<br />
• Sikre at støjende fritidsanlæg<br />
ikke placeres i områder med<br />
støjfølsom anvendelse.<br />
Redegørelse<br />
Ved støjende fritidsanlæg forstås<br />
anlæg <strong>til</strong> motorsport, modelflyvning,<br />
fritidsflyveplader, sportsflyvepladser<br />
samt friluftsanlæg <strong>til</strong><br />
skydesport og andre støjende fritidsaktiviteter.<br />
Der er i dag i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
registreret følgende støjende fritidsanlæg:<br />
Flyvepladsen ved Rødvig<br />
og skydebanerne ved Strøbyskolen,<br />
Hårlev og Mandehoved.<br />
Det er ikke <strong>til</strong>ladt at etablere<br />
støjende fritidsanlæg i Natura<br />
2000-områder, hvor dyre- og fuglelivet<br />
forstyrres, og hvor støj vil<br />
ødelægge naturoplevelsen, samt<br />
inden for en afstand på 500m fra<br />
disse områder. Det samme gæl-<br />
Retningslinjer<br />
14.7.1 Kun eksisterende støjende fritidsanlæg i<br />
landbrugsområder kan på baggrund af en konkret<br />
vurdering og under skyldig hensyntagen <strong>til</strong> de<br />
beskyttelsesmæssige interesser i området <strong>til</strong>lades<br />
udvidet, når de vejledende grænser for støj fra<br />
friluftsanlæg overholdes.<br />
14.7.2 Etablering af nye støjende fritidsanlæg som kræver<br />
begrænsede bygninger og andre faste anlæg kan<br />
undtagelsesvis <strong>til</strong>lades og kan kun finde sted i<br />
landbrugsområder. Nyetablering skal ske på baggrund<br />
af lokalplanlægning afhængig af aktivitetens omfang og<br />
under hensyn <strong>til</strong> beskyttelsesmæssige interesser samt<br />
eksisterende og planlagt støjfølsom arealanvendelse.<br />
14.7.3 Etablering af støjende fritidsanlæg kan ikke finde sted<br />
i Natura 2000 områder samt inden for en afstand af<br />
500m fra et sådant, eller i udpegede naturområder i<br />
øvrigt. Uafhængigt af afstand gælder desuden at der<br />
ved etablering af støjende fritidsanlæg ikke må ske<br />
påvirkning af Natura 2000 områder eller udpegede<br />
naturområder i øvrigt.<br />
14.7.4 Ved placering af støjende fritidsanlæg skal<br />
Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier for støj<br />
overholdes.<br />
der for udpegede naturområder i<br />
øvrigt samt for skov, hvor støj vil<br />
virke forstyrrende.<br />
For afgrænsningen af Natura<br />
2000 områder og øvrige udpegede<br />
naturområder, se afsnit ”16.1<br />
Natur- og særligt værdifulde<br />
naturområder” og ”16.2 Natura<br />
2000 områder”.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 175
15 Kulturarv<br />
15 Kulturarv<br />
På <strong>Stevns</strong> har den gode dyrkningsjord<br />
givet grundlag for bosætning<br />
gennem mange hundrede<br />
år. Der er derfor en stærk<br />
kulturarv på <strong>Stevns</strong> repræsenteret<br />
ved de mange kirker og landsbyer,<br />
og deres spor efter stjerneudskiftningen.<br />
Desuden ses<br />
stynede pil og poppel-hegn samt<br />
mange sten- og jorddiger. Gravhøje,<br />
stendysser og sagnet om<br />
klintekongen hører med <strong>til</strong> stevnske<br />
kulturarv og er med <strong>til</strong> at give<br />
<strong>Stevns</strong> sin egen særlige historie<br />
og identitet.<br />
176 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
15.1 Kulturmiljø og –værdier samt bygningsbevaring<br />
15.1 Kulturmiljø og –værdier<br />
samt bygningsbevaring<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at bevare kulturspor<br />
og kulturmiljøer, så det er<br />
muligt at opleve tidligere tiders<br />
bosætning, erhverv og levevilkår<br />
og deres sammenhæng<br />
med naturgrundlaget.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at de kulturhistoriske<br />
spor og de klassiske kulturhistoriske<br />
monumenter bevares<br />
i deres geografiske eller funktionelle<br />
helhed.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at de eksisterende<br />
natur- og kulturværdier bevares<br />
og udvikles<br />
• Gennem planlægning og administration<br />
sikre de bygninger,<br />
der i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas<br />
2002 er registreret med bevaringsværdierne<br />
1-4, idet disse<br />
bygninger er udpeget som bevaringsværdige.<br />
Redegørelse<br />
Både byerne og det åbne land,<br />
herunder bebyggelsernes placering<br />
i det åbne land, rummer en<br />
righoldig kulturhistorisk arv, der<br />
vidner om menneskets påvirkning<br />
af omgivelserne fra forhistorisk<br />
tid <strong>til</strong> nutiden. Et kulturmiljø kan<br />
f.eks. være en jernbanestrækning<br />
med stationer, et industrimiljø eller<br />
en landsby med <strong>til</strong>knyttede<br />
ejerlavsgrænser.<br />
Et kulturmiljø er nærmere betegnet<br />
et geografisk afgrænset<br />
område, der afspejler væsentlige<br />
Retningslinjer<br />
15.1.1 Registrerede områder med kulturhistoriske værdier,<br />
kulturmiljøer og særlige landsbyer kan ses på kort 15.1a.<br />
15.1.2 Inden der iværksættes større byggeri- og anlægsarbejder<br />
eller skovrejsnings- og naturgenopretningsprojekter, skal<br />
der i samarbejde mellem kommunen og statsanerkendte<br />
museer foretages en konkret kulturmiljøvurdering.<br />
15.1.3 Inden igangsættelse af byggeri, anlægsarbejder og andre<br />
indgreb, der i væsentlig grad vil påvirke oplevelsen<br />
eller kvaliteten af de kulturhistoriske værdier, skal der<br />
i samarbejde mellem kommunen og statsanerkendte<br />
museer foretages en konkret vurdering af, om sådanne<br />
indgreb vil være i strid med hensynet <strong>til</strong> kulturhistoriske<br />
interesser.<br />
15.1.4 De kulturhistoriske elementer i landskabet skal så vidt<br />
muligt bevares og i nødvendigt omfang plejes. Byggeri,<br />
anlæg, vandindvinding, vandløbsregulering, fjernelse<br />
af gamle skelmarkeringer, levende hegn samt andre<br />
forhold, der ændrer kultursporenes <strong>til</strong>stand, skal så vidt<br />
muligt undgås eller begrænses.<br />
15.1.5 Der må ikke foretages ændringer i <strong>til</strong>standen af sten- og<br />
jorddiger og lignende.<br />
15.1.6 De bevaringsværdige bygninger skal sikres gennem<br />
lokalplanlægningen og må ikke nedrives, før en<br />
nedrivningsanmeldelse har været bekendtgjort, og<br />
Kommunalbestyrelsen har meddelt ejeren, om der i<br />
henhold <strong>til</strong> planlovens § 14 vil blive nedlagt forbud mod<br />
nedrivningen.<br />
For område STAM markeret med blå skravering gælder i øvrigt:<br />
15.1.7 Registrerede kulturmiljøer bør, sammen med de<br />
særligt bevaringsværdige bygninger og bymiljøer,<br />
optages i kommuneplanerne med en angivelse af<br />
beskyttelseshensyn. Eventuelle lokalplaner bør redegøre<br />
for, hvordan beskyttelseshensynene varetages.<br />
15.1.8 Bevaringsværdige landsbyer, mindre havne og lignende<br />
komplekse kulturmiljøer bør sikres ved bevarende<br />
lokalplaner, der bør tage hensyn <strong>til</strong> traditionelle<br />
byggeformer og lokal byggeskik, opretholdelse<br />
af ældgamle planmønstre samt opretholdelse af<br />
sammenhængen mellem kulturmiljø og landskab.<br />
15.1.9 I landsbyer bør byfortætning undgås. Huludfyldning bør<br />
kun foretages, hvor særlige kulturhistoriske forhold ikke<br />
taler imod en sådan.<br />
15.1.10 De gamle landsbykerners afgrænsning mod det åbne<br />
land bør fastholdes. Udstykning af landbrugsejendomme<br />
bør undgås, hvor dette er i modstrid med væsentlige<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 177
Retningslinjekort 15.1a Kulturmiljøer<br />
178 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Kulturmiljøer<br />
Områder med kultur-<br />
historiske værdier<br />
Særlige landsbyer<br />
Del af kommunen som tidligere lå<br />
under Storstrøms Amt (STAM)
træk af den samfundsmæssige<br />
udvikling.<br />
Der har i de tidligere amter været<br />
stor forskel på, hvordan man har<br />
udpeget værdifulde kulturmiljøer,<br />
og om man har gjort det i det<br />
hele taget.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er sammenlagt<br />
på tværs af grænsen mellem det<br />
tidligere Roskilde Amt, en del af<br />
Hovedstadsregion, og Storstrøms<br />
Amt. I den tidligere Vallø <strong>Kommune</strong><br />
er der således udpeget<br />
flere områder af kulturhistorisk<br />
værdi, kulturmiljøer samt særlige<br />
landsbyer, mens der for den<br />
gamle <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er udpeget<br />
bevaringsværdige bygninger<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas, Byer og<br />
Bygninger 2002.<br />
Som en konsekvens af de forskelligartede<br />
udpegninger, er tidligere<br />
regionplanretningslinjer fra Storstrøms<br />
Amt overført uændret dog<br />
<strong>til</strong>passet lokale forhold. Retningslinjerne<br />
tager således udgangspunkt<br />
i beskyttelse af kulturmiljøer<br />
uden en egentlig udpegning.<br />
Samtlige udpegninger for den<br />
tidligere Vallø <strong>Kommune</strong> er dog<br />
overført, ligesom udpegningerne<br />
af bevaringsværdige bygninger i<br />
den tidligere <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
I Regionplan 2005 for Storstrøms<br />
kulturhistoriske interesser.<br />
15.1.11 For at bevare de sidste kirke- og skolestier samt<br />
markveje bør afviklingen af landskabets ældste<br />
infrastruktur ophøre. <strong>Kommune</strong>veje kan nedklassificeres<br />
på betingelse af, at vejtracéet bevares og fortsat holdes<br />
åbent for rekreativ færdsel.<br />
15.1.12 Gadekær og branddamme bør bevares som en del af<br />
landsbyens fællesmiljø, og bør ikke privatiseres.<br />
15.1.13 Ved byggeprojekter, større anlægsarbejder og<br />
skovrejsning, skal de ”usynlige fortidsminder”<br />
registreres, og - om muligt - bevares frem for at blive<br />
gravet ud. Ved vurdering af fremtidig skovrejsning bør<br />
der foretages en nøje afvejning af, om det er muligt at<br />
bevare de ”usynlige fortidsminder”.<br />
15.1.14 Der er en særlig forpligtelse overfor en række<br />
kulturmiljøer, der i særlig grad kendetegner landsdelen:<br />
Hovedgårde og godslandskaber, bygninger og bebyggelse<br />
opført efter en særlig lokal tradition, industrianlæg m.m.<br />
knyttet <strong>til</strong> eksempelvis kridt- og flint. Samme forpligtelse<br />
gælder enkelte kulturmiljøer af national betydning.<br />
Amt følger der med retningslinjerne<br />
en række generelle anbefalinger<br />
for arbejdet med kulturmiljøer.<br />
De er <strong>til</strong>rettet og ophøjet <strong>til</strong><br />
retningslinjer, som gælder for den<br />
del af kommunen som tidligere lå<br />
i Storstrøms Amt.<br />
<strong>Kommune</strong>atlasset for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>, hvormed man blandt<br />
andet har udpeget bevaringsværdige<br />
bygninger, blev udarbejdet<br />
i 2001 i samarbejde med Skov<br />
og Naturstyrelsen, samt efterfølgende<br />
Kulturarvsstyrelsen.<br />
<strong>Kommune</strong>atlasset gennemgår ud<br />
over byer og landsbyer desuden<br />
naturen og geologien på <strong>Stevns</strong>.<br />
Vi bør kigge nærmere på de bevaringsværdige<br />
bygninger, som<br />
giver indsigt i tidligere tiders byggeskik,<br />
og som medvirker <strong>til</strong> at<br />
gøre <strong>Stevns</strong> attraktivt – <strong>til</strong> fordel<br />
for både lokalområderne og kommunen.<br />
I forbindelse med udarbejdelsen<br />
af <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas blev der<br />
fra følgegruppen indsamlet materiale<br />
om kulturmiljøer (i bred forstand).<br />
Dette materiale er indlagt<br />
i kommunens digitale kort og er<br />
ligeledes <strong>til</strong>gængeligt på hjemmesiden<br />
LINK.<br />
I forbindelse med projekt kortlægning<br />
og analyse af det <strong>Stevns</strong>ke<br />
Landskab (se i øvrigt kap. ”3 Den<br />
”grønne” struktur” i hæftet Hovedstruktur)vil<br />
større kulturmiljø-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 179
er, der knytter sig <strong>til</strong> landskabet<br />
blive kortlagt. Oplysningerne om<br />
kulturmiljøer fra kommuneatlassets<br />
følgegruppe vil sammen med<br />
resultater fra landskabsanalysen<br />
senere blive bearbejdet og publiceret,<br />
og vil kunne indgå i den<br />
kommunale sagsbehandling.<br />
Desuden vil mulighederne for at<br />
udarbejde et kommuneatlas for<br />
den samlede nye kommune blive<br />
undersøgt i den kommende planperiode.<br />
180 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
15.2 Kirkeomgivelser<br />
15.2 Kirkeomgivelser<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre at kirkernes samspil med<br />
landskabet og de nære omgivelser<br />
bevares.<br />
• Indarbejde hensyn <strong>til</strong> kirkeomgivelserne,<br />
når der udfærdiges<br />
lokalplaner for landsbyer.<br />
Redegørelse<br />
Kirkerne har stor betydning som<br />
kulturhistoriske monumenter og<br />
som markante kendingsmærker i<br />
landskabet. Storstrøms Amt foretog<br />
i 2003 en registrering af de<br />
visuelle værdier, der knytter sig <strong>til</strong><br />
kirkerne som en del af landsbyog<br />
landskabsbilledet. Ved registreringen<br />
blev fjern- og nærvirkningen<br />
beskrevet for 180 kirker.<br />
Ved fjernvirkning forstås den del<br />
af landskabet, hvorfra kirken opleves<br />
som et markant element,<br />
og hvorfra kirken har betydning<br />
for det samlede landskabsbillede.<br />
Ved nærvirkning forstås den del<br />
af kirkens næromgivelser, hvor<br />
kirken opleves som et dominerende<br />
element.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> findes der 18<br />
kirker, alle med helt eller delvist<br />
udpegede kirkeomgivelser omkring<br />
sig. Desuden er der om-<br />
Retningslinjer<br />
15.2.1 Kirkeomgivelser er udpeget og angivet på<br />
retningslinjekort 15.2a.<br />
15.2.2 Inden for de konkret afgrænsede kirkeomgivelser<br />
gælder, at byggeri, anlæg og skovplantning kun må<br />
gennemføres, hvis det ikke forringer oplevelsen af<br />
samspillet mellem kirke og landskab eller landsbymiljø.<br />
kring Karise Kirke i Faxe <strong>Kommune</strong><br />
udpeget kirkeomgivelser, der<br />
overskrider kommunegrænsen <strong>til</strong><br />
<strong>Stevns</strong>.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 181
Retningslinjekort 15.2a Kirkeomgivelser<br />
182 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Kirkeomgivelser<br />
Kirkernes placering
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 183
16 Natur og miljø<br />
16 Natur og miljø<br />
<strong>Stevns</strong> er især kendetegnet ved<br />
sit landskab, de åbne vidder,<br />
højden <strong>til</strong> himlen og selvfølgelig<br />
<strong>Stevns</strong> Klint og Tryggevælde<br />
Ådal. Det er en fantastisk oplevelse<br />
at bevæge sig igennem landskabet,<br />
mens markerne bølger,<br />
solen skinner og de røde valmuer<br />
skaber kunstværker i det modne<br />
korn.<br />
Det landlige præg, i sammenhæng<br />
med de store naturområder,<br />
udgør et fantastisk grundlag<br />
for en attraktiv kommune fuld af<br />
landskabs- og naturoplevelser.<br />
Disse oplevelser bør være <strong>til</strong>gængelige<br />
både for de stevnske borgere<br />
i byerne og i det åbne land,<br />
samt for besøgende - og ikke spoleres<br />
af unødig støj, generende<br />
lugt eller lignende miljømæssige<br />
påvirkninger, der kan undgås ved<br />
god planlægning.<br />
Men de bølgende kornmarker er<br />
per definition en modsætning <strong>til</strong><br />
natur, i naturbeskyttelseslovens<br />
forstand, og selvom de er med<br />
<strong>til</strong> at skabe et malerisk landskab,<br />
er det nødvendigt at holde forskellen<br />
mellem intensivt dyrket<br />
landbrugsjord og natur for øje. Et<br />
grønt landskab er ikke nødvendigvis<br />
lig ”en masse natur”.<br />
184 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Med en dyrkningsprocent i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> på ca. 75 %, og en<br />
fortsat udvikling både i byerne og<br />
i infrastrukturen, er den stevnske<br />
natur under pres, og det kræver<br />
en vis form for beskyttelse at udvikle<br />
og endog fastholde dens nuværende<br />
status.<br />
Med de kommende statslige<br />
vand- og natura 2000 planer, s<strong>til</strong>les<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, ligesom<br />
landets øvrige kommuner, over<br />
for en række målsætninger og<br />
indsatsområder. Det er herefter<br />
op <strong>til</strong> kommunen at udarbejde<br />
handlingsplaner, hvormed målsætningerne<br />
kan sikres opnået.<br />
Vandplanerne har <strong>til</strong> formål at<br />
sikre en god økologisk <strong>til</strong>stand<br />
for grundvand, vandløb, søer og<br />
kystvande.<br />
Natura 2000-planerne skal bevare<br />
og genoprette vores internationale<br />
naturområder.<br />
Naturen på <strong>Stevns</strong> udgøres dog<br />
ikke af Natura 2000 områderne<br />
alene, men også af en lang række<br />
større og mindre områder af høj<br />
naturværdi – eller med et potentiale<br />
for at blive det. Disse områder<br />
må naturligt nøjes med en<br />
langt mindre bevågenhed i forhold<br />
<strong>til</strong> de internationalt beskyttede<br />
Natura 2000 områder, og<br />
det er derfor et særligt ansvar for<br />
kommunen at være bevidste om<br />
disse områder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vedtog i 2008<br />
en ”Indsatsplan for bekæmpelse<br />
af Kæmpe-Bjørneklo” LINK. Planens<br />
mål er at udrydde den invasive<br />
art inden for en 10-årig<br />
periode.
16.1 Natur- og særligt værdifulde naturområder<br />
16.1 Natur- og særligt<br />
værdifulde naturområder<br />
Mål<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil<br />
• Arbejde for en forsat positiv udvikling<br />
af både større og mindre<br />
naturområderne i kommunen,<br />
mod en bedre sammenhæng<br />
mellem det enkelte naturområde,<br />
samt etablering af nye<br />
områder <strong>til</strong> ny natur.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at friholde særligt<br />
værdifulde naturområder for<br />
yderligere anlæg og bebyggelse.<br />
• Bevare og forbedre områdernes<br />
naturtyper og dermed levevilkårene<br />
for deres dyre- og<br />
plantearter.<br />
• Sikre at eksisterende og kommende<br />
naturområder, <strong>til</strong>godeser<br />
rekreative interesser.<br />
• Sikre og styrke nuværende<br />
samt medvirke <strong>til</strong> at der skabes<br />
yderligere naturområder af<br />
særlig værdi.<br />
Redegørelse<br />
Fragmentering af naturen er et<br />
stort problem, da det gør de enkelte<br />
naturområder særdeles sårbare.<br />
Hvis dyr og planter ikke har<br />
mulighed for at sprede sig, har<br />
de heller ikke mulighed for at <strong>til</strong>passe<br />
sig <strong>til</strong> eventuelle ændrede<br />
forhold, der blandt andet kan<br />
skyldes generelle klimaændringer<br />
(se i øvrigt kap. ”4 Bæredygtig<br />
udvikling” samt afsnit ”16.6<br />
Biologiske spredningskorridorer”).<br />
Retningslinjer<br />
For samtlige udpegede naturområder gælder:<br />
16.1.1 De udpegede natur- og særligt værdifulde naturområder<br />
er angivet påretningslinjekort 16.1a<br />
16.1.2 Tilstanden og arealanvendelsen i de udpegede<br />
naturområder må kun ændres, såfremt det kan<br />
begrundes ud fra væsentlige samfundsmæssige hensyn,<br />
og såfremt det ud fra en konkret kommuneplanmæssig<br />
vurdering kan ske uden at <strong>til</strong>sidesætte de særligt<br />
værdifulde sammenhængende helheder eller enkelte<br />
elementer.<br />
16.1.3 Der må ikke etableres anlæg eller foretages indgreb, der<br />
kan forringe områdernes landskabs- og naturmæssige<br />
værdier eller spredningsmuligheder for plante- og<br />
dyreliv.<br />
16.1.4 Udlæg af arealer <strong>til</strong> bolig- eller erhvervsformål samt<br />
etablering af større tekniske anlæg må ikke finde sted.<br />
16.1.5 Bygninger og anlæg inden for de udpegede naturområder<br />
skal placeres og udformes med hensyntagen <strong>til</strong><br />
bevaring og beskyttelse samt mulighed for forbedring af<br />
landskabs-, natur- og kulturværdierne.<br />
16.1.6 Etablering af større rekreative anlæg må ikke finde sted.<br />
Mindre støttepunkter for det almene uorganiserede<br />
friluftsliv kan dog <strong>til</strong>lades, forudsat at det kan ske uden<br />
gene for området.<br />
16.1.7 Inden for de udpegede naturområder skal der generelt<br />
<strong>til</strong>stræbes størst mulig adgang og mulighed for oplevelse<br />
og forståelse af landskabs-, natur- og kulturværdierne,<br />
ligesom almene rekreative interesser skal <strong>til</strong>godeses ved<br />
etablering og forbedring af naturområder. Den almene<br />
adgang kan dog begrænses inden for områder, der er<br />
særligt sårbare.<br />
16.1.8 Ved ansøgninger om etablering, udvidelse eller ændring<br />
af dyrehold skal der udvises særlig hensyn <strong>til</strong> landskab<br />
og natur.<br />
16.1.9 Landskabs- og naturværdier i områderne skal sikres<br />
Med udpegningen af natur- og<br />
særligt værdifulde naturområder<br />
er det målet at skabe en sammenhæng<br />
mellem kommunens<br />
større og mindre naturområder,<br />
hvad enten de er internationalt<br />
beskyttede eller ej. Udpegningen<br />
er overført fra de tidligere regionplaner<br />
og er sket på baggrund<br />
af landskabsanalyser foretaget i<br />
1970’erne og 1980’erne.<br />
Landskabselementerne i områderne<br />
er kyst, skove, ådale og sø-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 185
edder, samt særligt markante<br />
landskaber som morænelandskaber<br />
eller <strong>Stevns</strong> Klint med dens<br />
unikke geologi. Udpegningen er<br />
dog primært sket på baggrund af<br />
de naturmæssige kvaliteter.<br />
Naturelementerne er de samme,<br />
som er beskyttede af naturbeskyttelseslovens<br />
§ 3, nemlig søer<br />
og vandhuller, vandløb, moser,<br />
ferske enge, overdrev og strandenge.<br />
Det er de områder, hvor<br />
særligt sårbare og sjældne naturtyper,<br />
dyre- og plantearter findes,<br />
og ligeledes områder der er genstand<br />
for borgernes friluftsliv.<br />
Udpegningen omfatter desuden<br />
større landbrugsarealer, der i dag<br />
for en stor dels vedkommende<br />
dyrkes intensivt. Her er der flere,<br />
ofte mindre, naturområder, der<br />
ligger som øer i et mere eller mindre<br />
afgrænset landbrugsområde.<br />
Udpegningen skal således sikre,<br />
at der ikke etableres anlæg eller<br />
lignende forhold, der kan udelukke<br />
en fremtidig naturmæssig<br />
sammenhæng mellem de enkelte<br />
områder. Der er i denne sammenhæng<br />
ikke taget endegyldigt s<strong>til</strong>ling<br />
<strong>til</strong> disse områders potentielle<br />
naturtype.<br />
De særligt værdifulde naturområder<br />
er naturområder med en betydning,<br />
der rækker ud over kom-<br />
186 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
og forbedres gennem naturpleje, naturgenopretning,<br />
fredning og arealopkøb.<br />
16.1.10 Nye naturområder bør så vidt muligt etableres i<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> eksisterende, for derved at styrke den<br />
samlede naturmæssige værdi og dyre- og plantelivs<br />
spredningsmuligheder.<br />
For de særligt værdifulde naturområder gælder ovenstående<br />
retningslinjer med følgende skærpelser:<br />
16.1.11 Der må ikke etableres nye anlæg og aktiviteter eller<br />
ske ændringer af eksisterende forhold uden vidtgående<br />
hensyn <strong>til</strong> områdets beskyttelsesstatus. Kan anlægget<br />
eller aktiviteten ikke etableres i fuldt omfang uden nogen<br />
form for gene for området, skal der henvises <strong>til</strong> områder<br />
uden særlige beskyttelseshensyn.<br />
16.1.12 Der må ikke etableres større rekreative anlæg og<br />
aktiviteter. Eksisterende aktiviteter kan ikke udvides<br />
med undtagelse af eksisterende støttepunkter for <strong>Stevns</strong><br />
Klint Oplevelsen. Mindre støttepunkter for det almene<br />
uorganiserede friluftsliv kan dog <strong>til</strong>lades, forudsat at det<br />
kan ske uden at <strong>til</strong>sidesætte beskyttelseshensynet.<br />
16.1.13 Ved ansøgninger om etablering eller udvidelse af<br />
dyrehold skal det først vurderes, om et projekt medfører<br />
øget næringsstofpåvirkning af naturtyper og arter, hvis<br />
tålegrænse er overskredet. Herefter skal det vurderes,<br />
om der vil være behov for en <strong>til</strong>pasning af projektet for<br />
at undgå øget kvælstofpåvirkning, eller om ansøgningen<br />
skal inds<strong>til</strong>les <strong>til</strong> VVM.<br />
16.1.14 Der skal i områderne arbejdes for en sikring samt<br />
forbedring af biodiversiteten.<br />
munens grænser. Udpegningen er<br />
videreført fra de tidligere regionplaner<br />
og omfatter primært kyst,<br />
skov eller engområder. Dette afspejles<br />
i signaturforklaringen <strong>til</strong><br />
retningslinjekort 16.1a, hvor de<br />
oprindelige betegnelser fra de to<br />
regionplaner er bibeholdt, hvilket<br />
gør det nemmere at forstå hvor<br />
udpegningerne stammer fra.<br />
En række af de udpegede områder<br />
er på nuværende tidspunkt inde i<br />
en negativ udvikling i forhold <strong>til</strong><br />
deres potentielle naturtype. Således<br />
er store strækninger langs<br />
<strong>Stevns</strong> Klint ved at ændre karakter<br />
fra næringsfattig overdrev <strong>til</strong><br />
en mere næringsrig naturtype.<br />
Ligeledes er en del engarealer i
Særligt værdifulde<br />
naturområder<br />
Natura2000<br />
Regionale naturbe-<br />
skyttelsesområder<br />
Jordbrug og beskyt-<br />
telsesområder<br />
Retningslinjekort 16.1a Udpegede natur- og<br />
særligt værdifulde naturområder<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 187
Tryggevælde/<strong>Stevns</strong> Ådal under<br />
<strong>til</strong>groning grundet manglende afgræsning.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har derfor et<br />
stort ønske om at sikre de <strong>til</strong>bageværende<br />
naturområder, store<br />
som små. Ved at sikre den <strong>til</strong>bageværende<br />
natur, sikres også de<br />
arter, der er <strong>til</strong>passet forholdene<br />
på <strong>Stevns</strong>. Hvis en art først forsvinder,<br />
viser al erfaring, at det<br />
kan være endog særdeles svært<br />
og omkostningsfuldt at få arten<br />
<strong>til</strong>bage <strong>til</strong> området, ligesom det<br />
generelt gælder, at pleje af eksisterende<br />
natur kræver særdeles<br />
færre omkostninger end reetablering<br />
af en forsvunden. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> har eksempelvis med<br />
Handleplanen for markfirben sat<br />
fokus på sikring og forbedring af<br />
forholdene for en af de naturtyper<br />
og navnlig et af de dyr, der findes<br />
i vores <strong>til</strong>bageværende natur.<br />
I kommende planperiode bliver<br />
der, med udgangspunkt i den såkaldte<br />
landskabskaraktermetode,<br />
foretaget en landskabsanalyse af<br />
det samlede stevnske landskab.<br />
Formålet er blandt andet at opdatere<br />
datagrundlaget for udpegningen<br />
af naturområder, og dermed<br />
muligheden for at udpege<br />
potentielle naturområder. Se i<br />
øvrigt kapitel ”3 Den ”grønne”<br />
struktur”.<br />
188 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
16.2 Natura 2000 områder<br />
16.2 Natura 2000 områder<br />
Med de 4 Natura 2000 områder,<br />
Tryggevælde Ådal, Holtug Kridtbrud,<br />
stenrevet langs <strong>Stevns</strong> Klint<br />
og Vallø Dyrehave, huser <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> nogle helt unikke områder<br />
af høj naturmæssig, og ofte<br />
også geologisk værdi, der giver<br />
mulighed for oplevelser i verdensklasse<br />
både <strong>til</strong> lands og <strong>til</strong> vands.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Arbejde for en forsat styrkelse<br />
af de internationale naturbeskyttelsesområder,<br />
Natura<br />
2000 områderne.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at der på sigt sker<br />
en udvidelse af de eksisterende<br />
Natura 2000 områder.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at der på sigt kommer<br />
yderligere Natura 2000<br />
områder i kommunen.<br />
Redegørelse<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har en særlig<br />
forpligtelse i forhold <strong>til</strong> de 4 internationalt<br />
beskyttede områder, der<br />
findes i <strong>Kommune</strong>n.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker på sigt<br />
at styrke de 4 Natura 2000 områders<br />
naturmæssige værdier. Ikke<br />
kun med fokus på det konkrete<br />
udpegningsgrundlag, men også i<br />
en bred forstand. Dette vil bl.a.<br />
kunne ske ved, at det enkelte område<br />
opnår en bedre beskyttelse<br />
for udefra kommende påvirkninger,<br />
der vil have en negativ indflydelse<br />
på de biologiske værdier.<br />
Retningslinjer<br />
16.2.1 Natura 2000 områder er udpeget og vist på<br />
retningslinjekort 16.2a.<br />
16.2.2 Inden for Natura 2000 områder må der ikke ske<br />
forringelse af naturtyper og levesteder eller ske betydelig<br />
forstyrrelse af de arter, for hvilke området er udpeget,<br />
herunder ved påvirkning fra ændringer uden for<br />
områderne.<br />
16.2.3 I områderne må der ikke:<br />
• Udlægges nye arealer <strong>til</strong> byzone eller <strong>til</strong><br />
sommerhusområde.<br />
• Planlægges nye større vejanlæg eller sideanlæg i<br />
form af servicestationer, materialepladser og lign.<br />
• Planlægges nye eller væsentlige udvidelser af<br />
andre trafikanlæg og tekniske anlæg og lign.,<br />
f.eks. lufthavne, flyvepladser, jernbaner, havne,<br />
opfyldninger på søterritoriet, luftledningsanlæg,<br />
vindmølleklynger og -parker, lossepladser og anlæg<br />
for deponering.<br />
• Udlægges nye områder <strong>til</strong> råstofindvinding på land.<br />
• Træffes afgørelser i henhold <strong>til</strong> planloven,<br />
naturbeskyttelsesloven, miljøbeskyttelsesloven,<br />
vandløbsloven og vandforsyningsloven, der kan<br />
indebære forringelser af områdernes naturtyper<br />
eller levesteder for arterne, eller kan medføre<br />
forstyrrelser, der har betydelige konsekvenser for de<br />
arter, områderne er udpeget for.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker, at der<br />
på sigt kommer yderligere Natura<br />
2000 områder i <strong>Kommune</strong>n. Dette<br />
vil bl.a. kunne ske ved, at der<br />
sker en styrkelse af øvrige eksisterende<br />
naturområder.<br />
Med de kommende statslige Natura<br />
2000 planer s<strong>til</strong>les <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> over for en række målsætninger<br />
og indsatsområder, der<br />
knytter sig <strong>til</strong> kommunens Natura<br />
2000 områder. Det er herefter op<br />
<strong>til</strong> kommunen at udarbejde handlingsplaner,<br />
hvormed målsætningerne<br />
kan sikres opnået. Natura<br />
2000-planerne har <strong>til</strong> formål at<br />
sikre bevarelse og genopretning<br />
af vores internationale naturområder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 189
Retningslinjekort 16.2a Natura 2000<br />
190 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Natura 2000
16.3 Geologiske interesseområder<br />
16.3 Geologiske<br />
interesseområder<br />
Jordens historie kan visse steder<br />
aflæses direkte i overfladen, hvor<br />
menneskelig aktivitet endnu ikke<br />
har udvisket landskabets folder.<br />
Her kan man få vigtige fortællinger<br />
om eksempelvis fortidige<br />
vulkaner og jordskælv, eller om<br />
forskellige istider og om, hvordan<br />
de ændrede landskabet og menneskets<br />
levevilkår.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre at der skal tages hensyn<br />
<strong>til</strong> de geologiske interesser.<br />
• Sikre at geologiske lokaliteter<br />
bevares <strong>til</strong> brug for forskning<br />
og formidling.<br />
• Arbejde for at værdifulde geologiske<br />
profiler bliver <strong>til</strong>gængelige<br />
for offentligheden.<br />
Redegørelse<br />
Landskaber med varierende geologiske<br />
formationer har stor betydning<br />
for vores oplevelse af og<br />
forståelse for, hvordan landskabet<br />
oprindeligt er blevet dannet.<br />
Mange geologiske landskabsdannelser<br />
er samtidig meget iøjnefaldende,<br />
og har stor landskabelig<br />
værdi.<br />
Presset på de geologiske interesseområder<br />
er stadig stigende<br />
i forbindelse med byudvikling,<br />
etablering af større vejanlæg,<br />
skov<strong>til</strong>plantning, råstofindvin-<br />
Retningslinjer<br />
16.3.1 Inden for de arealer, som er udpeget <strong>til</strong> Nationale<br />
Geologiske Interesseområder eller Regionale Geologiske<br />
Interesseområder og vist på retningslinjekort 16.3a,<br />
skal der tages særlige hensyn <strong>til</strong> geologien. Byggeri og<br />
anlægsarbejder, tekniske anlæg, beplantning mv., som<br />
kan sløre landskabets dannelsesformer, skal søges udført<br />
på en anden lokalitet og kan kun finde sted, hvis der ikke<br />
kan findes et alternativ. Råstofgravning kan kun ske, hvis<br />
det ikke ødelægger de geologiske interesser.<br />
16.3.2 Værdifulde geologiske landskabstræk og blottede profiler,<br />
som særligt tydeligt viser landskabets opbygning,<br />
skal søges bevaret og beskyttet. Der kan være tale<br />
om åse, dale, bakker, sletter, kystområder og deres<br />
sammenhænge.<br />
16.3.3 Ved efterbehandling af råstofgrave i et område med<br />
geologiske interesser skal der tages særlige hensyn<br />
<strong>til</strong> geologien. Geologiske profiler, som bliver afdækket<br />
ved råstofgravning, skal bevares i det omfang, det er<br />
muligt. Det skal om muligt sikres, at profilerne bliver<br />
vedligeholdt efter endt råstofgravning.<br />
16.3.4 Områder, som rummer geologiske værdier, der ikke<br />
er forenelige med skovrejsning, skal friholdes for<br />
skovrejsning.<br />
16.3.5 <strong>Stevns</strong> Klint er blevet optaget på den danske tentativliste<br />
som kandidat <strong>til</strong> Unescos liste over verdensarv. Det vil<br />
få betydning for den internationale opmærksomhed på<br />
lokaliteten, og i løbet af planperioden skal kommunen<br />
vurdere, om der skal udarbejdes en helhedsplan for<br />
bevarelse af de unikke værdier langs klinten.<br />
ding, kystsikring mv. Kystsikring<br />
bør f.eks. undgås, hvor et nationalt<br />
geologisk interesseområde<br />
består af et kystprofil.<br />
De geologiske interesseområder<br />
er ligesom andre landskabsinteresser<br />
sårbare over for råstofindvinding,<br />
opførelse af bygninger,<br />
vindmøller, master, skovrejsning<br />
osv. Nogle anlægstyper er i dag<br />
så store, at de påvirker landskabet<br />
markant, og de kan virke dominerende<br />
på stor afstand.<br />
På samme måde, som <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> søger at sikre adgangen<br />
<strong>til</strong> kystområder, naturområder<br />
og kulturværdier, skal adgangen<br />
<strong>til</strong> de geologiske værdier<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 191
Retningslinjekort 16.3a Geologiske interesseområder<br />
192 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Nationalt interesseområde<br />
Regionalt interesseområde
sikres. Tilgængeligheden og ud-<br />
byttet kan medvirke <strong>til</strong> at øge den<br />
rekreative værdi, der også er i de<br />
geologiske interesseområder.<br />
Interesseområderne er geologiske<br />
områder, der har fundamental<br />
betydning for forståelsen af<br />
Danmarks geologiske udvikling.<br />
Det vil sige, at de har særlig betydning<br />
for forskning og undervisning.<br />
Nationale geologiske områder er<br />
lokaliteter, der har særlig stor<br />
værdi for forståelsen af hele Danmarks<br />
geologi, og som er indeholdt<br />
i den statslige udpegning<br />
fra 1984. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har<br />
<strong>Stevns</strong> Klint som er et nationalt<br />
geologisk interesseområde, og<br />
her er der tale om et område,<br />
der også har betydning for den<br />
internationale forskning og undervisning.<br />
Med <strong>Stevns</strong> Klints<br />
optagelse på den danske tentativliste<br />
og dermed en af de danske<br />
kandidater <strong>til</strong> UNESCOs liste<br />
over verdensarv, vil lokaliteten<br />
<strong>til</strong>trække mere national og international<br />
opmærksomhed. Derfor<br />
vil det være aktuelt under den<br />
kommende planperiode at vurdere,<br />
om der skal udarbejdes en<br />
helhedsplan for hele den yderste<br />
kyststrækning langs <strong>Stevns</strong> Klint,<br />
der tager vare på de værdier, der<br />
er i det unikke landskab.<br />
I kommuneplanen er Tryggevælde/<strong>Stevns</strong><br />
ådal udpeget som<br />
regionalt geologisk interesseområde.<br />
Lokaliteten udgør en vigtig<br />
beskrivelse af det stevnske landskabs<br />
dannelse men er ikke omfattet<br />
af den statslige udpegning,<br />
idet <strong>til</strong>svarende dannelseshistorie<br />
kan ses andre steder i det danske<br />
landskab.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 193
16.4 Landskabelige interesser<br />
16.4 Landskabelige interesser<br />
Landskabet er et grundelement<br />
i den danske natur- og kulturarv,<br />
som bidrager <strong>til</strong> menneskets<br />
velfærd og underbygger landets<br />
identitet.<br />
Mål<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at bevare, beskytte,<br />
styrke og pleje områder, der<br />
rummer væsentlige landskabsværdier<br />
i det åbne land.<br />
• Arbejde for at borgernes mulighed<br />
for at opleve smukke og<br />
egnskarakteristiske landskaber,<br />
som er særligt upåvirkede af<br />
indgreb ikke forringes men udvikles.<br />
Redegørelse<br />
De landskabelige interesser drejer<br />
sig om landskabet, som det<br />
umiddelbart kan ses og opleves.<br />
Nogle landskaber er varierede og<br />
sammensat af mange landskabselementer,<br />
f.eks. et landskab med<br />
både skove, søer og bakker. Andre<br />
landskaber er enkle med kun<br />
ét element, f.eks. en stor flad<br />
strandeng.<br />
De enkelte egne i landet rummer<br />
forskellige landskabelige oplevelser<br />
og identitet, og derfor har det<br />
betydning at sikre mulighed for at<br />
opleve netop variationen af forskellige<br />
landskaber med tydelige<br />
egnskarakteristiske træk.<br />
194 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
16.4.1 De udpegede landskabelige interesser er angivet på<br />
retningslinjekort 16.4a.<br />
16.4.2 Inden for områder med landskabelige interesser må<br />
der som hovedregel ikke planlægges eller gennemføres<br />
byggeri og anlæg ud over det, der er erhvervsmæssigt<br />
nødvendigt for driften af landbrug, skovbrug og fiskeri,<br />
eller inddrages arealer <strong>til</strong> byudvikling, råstofindvinding<br />
og placering af ren jord. Bygninger og anlæg inden for<br />
beskyttelsesområder skal placeres og udformes med<br />
hensyntagen <strong>til</strong> bevaring og beskyttelse samt mulighed<br />
for forbedring af landskabs-, natur- og kulturværdierne.<br />
16.4.3 Inden for områder med landskabelige interesser skal<br />
der generelt <strong>til</strong>stræbes størst mulig adgang og mulighed<br />
for oplevelse og forståelse af landskabsværdierne. Den<br />
almene adgang kan dog begrænses inden for områder,<br />
der er særligt sårbare.<br />
16.4.4 Inden for områder med landskabelige interesser skal<br />
der i forbindelse med etablering af intensivt husdyrhold,<br />
der kræver vurdering af virkningerne på miljøet (VVM),<br />
foretages en konkret vurdering af konsekvenserne<br />
for landskabsværdierne. Det skal ved den konkrete<br />
afgørelse om <strong>til</strong>ladelse eller om fastsættelse af konkrete<br />
<strong>til</strong>ladelsesvilkår sikres, at virksomheden eller anlægget<br />
ikke er <strong>til</strong> gene for oplevelsen af områdernes særlige<br />
værdier.<br />
Områder med landskabelige interesser<br />
er særligt sårbare over<br />
for indgreb, som afgørende ændrer<br />
landskabsbilledet. Store ændringer<br />
kan medføre, at forskellene<br />
mellem karakteristiske landskabstyper<br />
udviskes. Bymæssig<br />
bebyggelse, åbent beliggende<br />
industri og større fritidsanlæg<br />
ændrer ofte det omgivende landskabs<br />
karakter. Råstofgravning<br />
kan helt fjerne markante terrænformer.<br />
Tekniske anlæg som f.eks. højspændingsledninger<br />
og belysningsanlæg,<br />
oplyste skilte m.m.<br />
virker tit visuelt dominerende,<br />
selv på lang afstand. Nye skovplantninger<br />
kan sløre karakteristiske<br />
landskabstræk.<br />
Inden for de udpegede landskabelige<br />
beskyttelsesområder må<br />
der derfor som hovedregel kun<br />
opføres bygninger og nye anlæg,<br />
der er erhvervsmæssigt nødven-
Landskabelige interesser<br />
Retningslinjekort 16.4a Områder med landskabelige interesser<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 195
dige for driften af landbrug og<br />
skovbrug, eller bygninger og anlæg,<br />
som ikke slører eller forringer<br />
de særlige landskabsværdier.<br />
En analyse ud fra de særlige og<br />
karakteristiske landskabstræk,<br />
terrænforhold, udsigtsforhold,<br />
markante natur- og dyrkningsarealer<br />
og bebyggelser bør indgå<br />
i den konkrete vurdering af placering<br />
og udformning af evt. nye<br />
bygninger, anlæg mv., der ikke<br />
må virke dominerende eller fremmede<br />
i landskabet.<br />
Der har i de tidligere amter været<br />
stor forskel på, hvordan man har<br />
udpeget områder med særlige<br />
landskabelige interesser, og om<br />
man har gjort det i det hele taget.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er sammenlagt<br />
på tværs af grænsen mellem det<br />
tidligere Roskilde Amt - en del<br />
af Hovedstadsregionen, og Storstrøms<br />
Amt. I den tidligere Vallø<br />
<strong>Kommune</strong> er der således udpeget<br />
flere områder med landskabelige<br />
værdier, mens der i det tidligere<br />
Storstrøms Amt blot er udpeget<br />
få større uforstyrrede landskaber<br />
– hvoraf ingen er beliggende i den<br />
gamle <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Som en konsekvens af de forskelligartede<br />
udpegninger er tidligere<br />
regionplanretningslinjer fra HUR<br />
196 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
overført uændret, dog <strong>til</strong>passet<br />
lokale forhold, ligesom selve udpegningerne<br />
for den tidligere Vallø<br />
<strong>Kommune</strong> er overført.<br />
I løbet af den kommende planperiode<br />
vil <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> gennemføre<br />
en kortlægning og analyse<br />
af det stevnske landskab, der<br />
blandt andet skal danne grundlag<br />
for udpegninger af områder med<br />
særlige landskabelige interesser i<br />
den samlede kommune.<br />
Det overordnede mål for en gennemførsel<br />
af landskabsanalysen<br />
er at få udarbejdet et ensartet datagrundlag,<br />
der kan sikre en velbegrundet<br />
og helhedsorienteret<br />
planlægning af det stevnske landskab,<br />
med et attraktivt, naturrigt<br />
landbrugslandskab <strong>til</strong> følge.<br />
Landskabsanalysen forventes<br />
færdig i sidste halvdel af 2010<br />
eller første halvdel af 2011. Resultaterne<br />
vil indgå i næste planstrategi.
16.5 Skovrejsning<br />
16.5 Skovrejsning<br />
Skov er en af danskernes foretrukne<br />
udflugtsmål og levested<br />
for mange forskellige planter og<br />
dyrearter. Samtidig kan skove<br />
udnyttes industrielt, i forbindelse<br />
med grundvandsbeskyttelse og <strong>til</strong><br />
at understrege værdifulde landskabstræk.<br />
Modsat kan skov visse<br />
steder sløre landskabsformer og<br />
værdifulde kulturhistoriske træk<br />
og miljøer.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at fremme skovrejsning<br />
i områder, hvor nye<br />
skove særligt kan fremme biologisk<br />
mangfoldighed og spredningsmuligheder<br />
for vilde planter<br />
og dyr.<br />
• Søge at fremme borgernes adgang<br />
<strong>til</strong> skov i nye skovområder,<br />
såvel som i eksisterende<br />
skove.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> at beskytte drikkevandsressourcerne<br />
ved hjælp<br />
af skov i områder, hvor dette er<br />
hensigtsmæssigt.<br />
• Arbejde for at friholde områder<br />
for skov, hvor de rummer væsentlige<br />
landskabelige, geologiske,<br />
kulturhistoriske og biologiske<br />
værdier, der ikke er foreneligt<br />
med skovrejsning.<br />
Redegørelse<br />
Udpegningsgrundlaget i skovplusområder,<br />
skovminusområder og<br />
neutralområder er overført uændret<br />
fra de tidligere regionplaner.<br />
Udpegningen af skovrejsnings-<br />
Retningslinjer<br />
16.5.1 Skovrejsningsområder (plusområder) og områder,<br />
hvor ny skov<strong>til</strong>plantning er uønsket (minusområder) er<br />
udpeget og vist på retningslinjekort 16.5a. Øvrige arealer<br />
er områder, hvor skovrejsning er mulig.<br />
16.5.2 Nye skove skal etableres, således at en bred biodiversitet<br />
<strong>til</strong>godeses.<br />
16.5.3 Nye skove over 5 ha skal anlægges med henblik på<br />
rekreative udnyttelse.<br />
16.5.4 Skovminusområder skal friholdes for skovplantning.<br />
områder er sket med henblik på<br />
at:<br />
• sikre drikkevandsinteresser<br />
• sikre bynært friluftsliv<br />
• styrke de biologiske spredningskorridorer<br />
i landskabet.<br />
Skovminusområderne er udpeget,<br />
hvor områderne rummer:<br />
• naturværdier<br />
• landskabsværdier<br />
• geologiske værdier<br />
• kulturhistoriske værdier, herunder<br />
særlig værdifulde landsbymiljøer<br />
eller kirkeomgivelser.<br />
De nærmere regler for rejsning af<br />
ny skov findes i skov- og naturstyrelsens<br />
”Vejledning om <strong>til</strong>skud<br />
<strong>til</strong> privat skovrejsning”. Der er <strong>til</strong>skud<br />
<strong>til</strong> skovrejsning i skovplusområder<br />
og neutralområder, men<br />
ikke i skovminusområder. Selvom<br />
et område er udpeget som skovrejsningsområde,<br />
er beskyttede<br />
naturtyper og fortidsminder og<br />
arealer med bygge- og beskyttelseslinjer<br />
sikret mod skovplant-<br />
ning gennem naturbeskyttelseslovens<br />
bestemmelser. Landskabsfredninger<br />
skal også overholdes.<br />
Skovloven gør det muligt at udlægge<br />
lysåbne naturarealer, for<br />
eksempel skovenge, som del af<br />
den nye skov. Søer og skovenge<br />
vil bidrage <strong>til</strong> øget naturindhold<br />
og biodiversitet i en skov.<br />
Skovrejsninger skal ifølge samlebekendtgørelsen<br />
VVM-screenes<br />
for at afdække eventuelle negative<br />
virkninger på miljø og natur.<br />
I områder, hvor skovrejsning er<br />
uønsket, er der forbud mod plantning<br />
af skov. <strong>Kommune</strong>n kan give<br />
dispensation <strong>til</strong> skovrejsning i<br />
disse områder, hvis der foreligger<br />
særlige begrundelser for skovplantningen.<br />
Forbuddet mod skov<br />
i skovminusområder omfatter<br />
ikke hvor skov opstår ved selvsåning.<br />
Følgende former for <strong>til</strong>plantning<br />
anses normalt ikke for skovplantning:<br />
Pyntegrønt, juletræer,<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 197
Retningslinjekort 16.5a Skovrejsning<br />
198 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Skovrejsning ønsket<br />
(Plusområder)<br />
Skovrejsning uønsket<br />
(Minusområder)
læhegn og læplantning. Det skal<br />
dog i denne forbindelse understreges,<br />
at skovminusområder er<br />
udpeget på baggrund af særlige<br />
landskabelige værdier, der går<br />
tabt i <strong>til</strong>fælde af skærmende beplantning,<br />
der derfor er uønsket,<br />
hvad enten det drejer sig om skov<br />
eller ej.<br />
Skovområdet ved Store Heddinge,<br />
omtalt i gl. <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>,<br />
er blevet etableret og åbnet<br />
for offentligheden.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 199
16.6 Biologiske spredningskorridorer<br />
16.6 Biologiske<br />
spredningskorridorer<br />
De biologiske spredningskorridorer<br />
udgør et net af grønne forbindelser,<br />
der skal give dyr og planter<br />
mulighed for en spredning i og<br />
gennem landskabet.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre at dyr og planter kan<br />
spredes via særlige forbindelser,<br />
hvor der tages særlig hensyn<br />
<strong>til</strong> de naturmæssige værdier.<br />
• Sikre at forbindelserne skaber<br />
sammenhæng/spredning<br />
mellem naturområder både i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> og naturområder<br />
uden for kommunen.<br />
• Arbejde for at naturandelen af<br />
de biologiske spredningskorridorer<br />
øges.<br />
• Arbejde for at spredningskorridorerne<br />
ikke kun sikrer spredningen,<br />
men også fremstår som<br />
særskilte biotoper, der giver<br />
plads <strong>til</strong> biologisk mangfoldighed.<br />
Redegørelse<br />
Et af de forhold, der har stor betydning<br />
for at bevare og fremme<br />
naturkvaliteten i det åbne land, er<br />
graden af sammenhæng mellem<br />
de enkeltvis ofte ret små naturområder<br />
og dermed spredningsmuligheden<br />
for planter og dyr.<br />
Et landskab med et godt og veludviklet<br />
net af spredningsveje<br />
kan indeholde mange flere arter<br />
og individer end et mere ensartet<br />
200 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Retningslinjer<br />
16.6.1 Biologiske spredningskorridorer er udpeget og vist på<br />
retningslinjekort 16.6a.<br />
16.6.2 Ved planlægning og administration af areallovgivningen<br />
i de biologiske spredningskorridorer skal større tekniske<br />
anlæg undgås eller placeres, så spredningsmulighederne<br />
ikke forringes. Hvor trafikforbindelser ud fra samlede<br />
samfundsmæssige afvejninger anlægges, så de<br />
krydser biologiske spredningskorridorer, skal der<br />
indbygges afværgeforanstaltninger i form af flora- og<br />
faunapassager.<br />
16.6.3 Naturkvaliteten af de biologiske spredningskorridorer<br />
skal bevares og forbedres i overensstemmelse med<br />
målsætningen gennem naturpleje, naturgenopretning og<br />
<strong>til</strong>skud <strong>til</strong> miljøvenlig drift.<br />
landskab. Spredningsvejene nedsætter<br />
risikoen for isolation og<br />
indavl i små bestande, og arter<br />
vil ligeledes hurtigt kunne genindvandre,<br />
hvis de udslettes af<br />
en lokal katastrofe som afbrænding,<br />
sygdom, sprøjtning eller<br />
hård frost. Spredningsmulighed<br />
er desuden afgørende for at fremme<br />
en sund og robust natur, der<br />
kan <strong>til</strong>passe sig eventuelle klimaforandringer<br />
(se i øvrigt kap. ”4<br />
Bæredygtig udvikling”, samt<br />
afsnit ”16.1 Natur- og særligt<br />
værdifulde naturområder”).<br />
De biologiske spredningskorridorer<br />
er udpeget, så de sikrer en<br />
spredningsmulighed mellem naturområderne<br />
i kommunen samt<br />
sikrer en mulighed for spredning<br />
mellem kyst og land. Forbindelserne<br />
følger som udgangspunkt<br />
vandløb, moser, beskyttet hegn<br />
mv. I de biologiske spredningskorridorer<br />
er det derfor særligt<br />
betydningsfuldt, at det eksisterende<br />
mønster af grøfter, levende<br />
hegn og diger bevares og udbygges.<br />
Tilsvarende har udlæg af<br />
ekstensivt drevne arealer, sprøjtefri<br />
randzoner, brakarealer m.v.<br />
betydning.<br />
Som udgangspunkt er spredningskorridorerne<br />
udlagt i en<br />
bredde på 500m. I særlige <strong>til</strong>fælde<br />
er korridorerne bredere.<br />
De biologiske spredningskorridorer<br />
er koordineret med nabokommunerne,<br />
Faxe og Køge.<br />
På sigt skal korridorerne være<br />
med <strong>til</strong> at sikre den biologiske<br />
mangfoldighed med særlig fokus
Eksisterende udpegninger<br />
Retningslinjekort 16.6a Biologiske spredningskorridorer<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 201
på udpegningsgrundlaget for de<br />
internationale naturbeskyttelsesområder.<br />
I forbindelse med analyse af det<br />
stevnske landskab i den kommende<br />
planperiode vil det blive<br />
vurderet, om supplerende eller<br />
alternative spredningskorridorer<br />
bør udpeges (se i øvrigt kap. ”3<br />
Den ”grønne” struktur”).<br />
202 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
16.7 Lavbundsarealer<br />
16.7 Lavbundsarealer og<br />
potentielle vådområder<br />
Afvandede, lavtliggende landbrugsområder<br />
kan rumme et<br />
skatkammer af fortidsminder og<br />
glemte værdifulde naturområder,<br />
der bare venter på at blive reetablerede.<br />
Derudover er de lavtliggende<br />
arealer i flere henseender<br />
af større og større betydning<br />
i forhold <strong>til</strong> den generelle klima<strong>til</strong>pasning.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Via en restriktiv administration<br />
af areallovgivningen sikre, at<br />
væsentlige naturmæssige og<br />
kulturhistoriske værdier ikke<br />
går tabt.<br />
• Gennem reetablering af vådområder,<br />
sikre en øget biodiversitet<br />
samt et øget naturareal<br />
i kommunen.<br />
• Ved at friholde lavbundsarealer<br />
for bebyggelse, arbejde for at<br />
sikre potentielle naturområder<br />
samt sikre at samfundsudviklingen<br />
sker under hensynstagen<br />
<strong>til</strong> de ventede klimaændringer.<br />
• Arbejde for en kombineret<br />
eventuel udnyttelse af lavtliggende<br />
arealer, så naturgenopretning<br />
i videst muligt omfang<br />
kombineres med en <strong>til</strong>pasning<br />
<strong>til</strong> en forventet vandstandsstigning,<br />
øget nedbør og ændret<br />
nedbørsmønster som følge af<br />
klimaændringer.<br />
Redegørelse<br />
Det stevnske landskab har igennem<br />
de sidste 100 år været under<br />
en voldsom forandring. Fra et<br />
Retningslinjer<br />
16.7.1 Lavbundsarealer er udpeget og vist på retningslinjekort<br />
16.7a.<br />
16.7.2 På lavbundsarealer skal byggeri og anlæg så vidt muligt<br />
undgås.<br />
16.7.3 Eventuelt nødvendigt byggeri og anlæg skal udformes, så<br />
det ikke forhindrer, at et lavbundsareal i fremtiden kan<br />
genetableres som vådområde eller eng.<br />
16.7.4 Retablerede vådområder skal udformes, så de <strong>til</strong>godeser<br />
de naturmæssige værdier i størst muligt omfang.<br />
16.7.5 Inden for områder, herunder landbrugspligtige<br />
arealer, der er udpeget som lavbundsarealer, der kan<br />
genoprettes <strong>til</strong> vådområder (vandmiljøplan II-områder),<br />
kan der gennemføres undersøgelser, projekter og<br />
etablering af vådområder for at reducere udvaskningen<br />
af næringsstoffer <strong>til</strong> vandmiljøet, jf. Vandmiljøplan II<br />
og III. I de udpegede områder må der ikke meddeles<br />
<strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> byggeri, anlæg mv., som forhindrer, at det<br />
naturlige vandstandsniveau kan genskabes.<br />
væld af mindre moser, søer, store<br />
afgræssede enge, overdrevsarealer<br />
samt utæmmede vandløb, der<br />
snoede sig igennem landskabet -<br />
<strong>til</strong> i dag, hvor landskabet er præget<br />
af store arealer med kulturafgrøder<br />
og ganske få og kontrollerede<br />
vandløb.<br />
Lavbundsarealer er kunstigt afvandede<br />
eller drænede arealer,<br />
som tidligere var enge, moser og<br />
lavvandede søer. Disse lavtliggende<br />
arealer rummer muligheder<br />
for at udvikle sig <strong>til</strong> områder,<br />
der er af stor værdi for naturen.<br />
Hvis den intensive landbrugsdrift<br />
ophører, kan arealerne overgå<br />
<strong>til</strong> vådområder eller vedvarende,<br />
ekstensivt afgræssede engarealer.<br />
Fugtige enge og vådområder<br />
giver mulighed for, at et naturligt<br />
plante- og dyreliv igen kan indfinde<br />
sig. Ofte er der desuden<br />
store kulturhistoriske interesser<br />
på lavbundsarealerne, da tidligere<br />
tiders samfund var afhængige<br />
af disse vådområder, og de derfor<br />
kan rumme en stor koncentration<br />
af fortidsminder.<br />
Med menneskelig hjælp eller ej<br />
må man nok inds<strong>til</strong>le sig på, at<br />
det stevnske landskab igen vil<br />
komme under forandring. Klimaforandringerne<br />
forventes at påvirke<br />
den danske natur blandt andet<br />
gennem øget erosion og over-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 203
Retningslinjekort 16.7a Lavbundsarealer og potentielle vådområder<br />
204 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Vandmiljøplan II-områder<br />
Lavbundsarealer
svømmelse af lavvandede kyster,<br />
strandenge og ådale som følge af<br />
vandstandsstigninger, øget nedbør<br />
og ændret nedbørsmønster<br />
(se i øvrigt kapitel ”4 Bæredygtig<br />
udvikling”). I kraft af disse<br />
forandringer vil vi kunne opleve<br />
en ændret kystlinje, genopståede<br />
moser og søer, hvor det ikke længere<br />
er rentabelt at dræne, samt<br />
gentagende oversvømmelser på<br />
arealer langs vandløbsstrækningerne<br />
og i lavtliggende byområder.<br />
Lavbundsområderne udgør i denne<br />
henseende potentielle områder<br />
for etablering af naturlige forsinkelsesbassiner<br />
for overfladevand,<br />
som led i håndtering af en<br />
stigende vandmængde. I forbindelse<br />
med etablering af sådanne<br />
bassiner er det naturligt at indarbejde<br />
et så stort naturindhold<br />
i områderne, som det er muligt.<br />
Dette kan ske ved at genskabe<br />
eventuelle tidligere naturområder<br />
som eksempelvis søer, moser eller<br />
våde enge, eller ved at etablere<br />
nye naturområder.<br />
På samme måde vil det være naturligt<br />
at tænke håndtering af de<br />
ændrede vandforhold ind i naturgenopretningsprojekter.<br />
Det bør<br />
i hvert enkelt <strong>til</strong>fælde vurderes,<br />
i hvilket omfang rekreativ udnyttelse<br />
af et sådant område er<br />
foreneligt med områdets andre<br />
værdier. I det omfang en rekreativ<br />
udnyttelse skønnes mulig, skal<br />
dette element ligeledes indarbejdes,<br />
blandt andet ved sikring af<br />
adgangsmuligheder.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil i den kommende<br />
planperiode arbejde på at<br />
kortlægge disse lavbundsarealer,<br />
så de mulige gevinster for naturen<br />
og landskabet kan høstes, og<br />
den negative konsekvens af den<br />
øgede vandmængde for samfundets<br />
som helhed kan reduceres<br />
mest muligt. Det vil således<br />
blive vurderet, hvilken betydning<br />
de forventede klimaændringer<br />
skal have for lavbundsarealernes<br />
fremtidige afgrænsning.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 205
16.8 Anvendelsen af vandløb, søer og kystvande<br />
16.8 Anvendelsen af vandløb,<br />
søer og kystvande<br />
<strong>Kommune</strong>ns ca. 43km lange<br />
kyststrækning samt Tryggevælde<br />
og <strong>Stevns</strong> Å er vigtige dele af<br />
kommunens samlede rekreative<br />
<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> borgere og besøgende.<br />
Samtidig er vandet langs kysten,<br />
i åerne og i kommunens søer en<br />
del af et sårbart kredsløb, hvis<br />
balance utallige dyr, planter og<br />
samlede naturområder er afhængige<br />
af.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• Sikre at der opnås et fornuftigt<br />
samspil mellem benyttelse og<br />
beskyttelse af vandområder i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
• Medvirke <strong>til</strong> en fortsat udvikling<br />
omkring havnemiljøerne.<br />
• Arbejde for at sikre en udnyttelse<br />
af de rekreative værdier,<br />
der knytter sig <strong>til</strong> kommunens<br />
vandløb, søer og kystvande,<br />
uden at hensynet <strong>til</strong> deres naturmæssige<br />
værdi og kvalitet<br />
<strong>til</strong>sidesættes.<br />
Redegørelse<br />
De kommende statslige vandplaner,<br />
der udarbejdes i henhold <strong>til</strong><br />
Miljømålsloven, har <strong>til</strong> formål at<br />
sikre en god økologisk <strong>til</strong>stand<br />
for grundvand, vandløb, søer og<br />
kystvande. Med vandplanerne<br />
s<strong>til</strong>les <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> over for<br />
en række målsætninger og indsatsområder<br />
for området. Det er<br />
herefter op <strong>til</strong> kommunen, senest<br />
206 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
et år efter vedtagelse af vandplanerne,<br />
at udarbejde en handlingsplan<br />
for, hvordan målsætninger og<br />
indsatsprogram vil blive realiseret<br />
i kommunen. I overgangsperioden<br />
ind<strong>til</strong> vandplanerne træder i<br />
kraft, har regionplanretningslinjerne<br />
omhandlende grundvand,<br />
vandløb, søer og kystvande fra<br />
Regionplan 2005 status af landsplandirektiv<br />
og er dermed gældende.<br />
For <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil der dermed<br />
være forskellige regler for<br />
vandmiljøerne i den tidligere Vallø<br />
kommune og i gl. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>,<br />
i kraft af Regionplan 2005 for<br />
henholdsvis Hovedstadsområdet<br />
og Storstrøms Amt.<br />
Ifølge planloven skal kommuneplanerne<br />
indeholde retningslinjer<br />
for anvendelsen af vandløb,<br />
søer og kystvande. Anvendelsen<br />
hænger imidlertid sammen med<br />
kvaliteten af vandet og dets økologiske<br />
<strong>til</strong>stand, og således hvor<br />
og hvordan forskellige aktiviteter<br />
kan finde sted.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil i forbindelse<br />
med udarbejdelse af handleplaner<br />
for kommunens vandmiljøer<br />
udarbejde retningslinjer, der<br />
specifikt omhandler anvendelsen<br />
af vandløb, søer og kystvande.<br />
Retningslinjerne vil blive fastlagt<br />
under hensyn <strong>til</strong> både naturbeskyttelse<br />
og overordnede turistpolitiske<br />
overvejelser. I afsnit<br />
”14.4 Fritidsliv og friluftsanlæg”<br />
findes generelle retningslinjer<br />
om fritidsliv og friluftsanlæg,<br />
heriblandt anlæg i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><br />
vandløb, søer og kystvande.
16.9 Nyttiggørelse af lettere forurenet jord og slagger<br />
16.9 Nyttiggørelse af lettere<br />
forurenet jord og slagger<br />
Jord, der efter analyse af forureningsgraden,<br />
kan defineres som<br />
lettere forurenet, kan genanvendes<br />
i bygge- og anlægsarbejder.<br />
Det kan således dreje sig om lettere<br />
forurenet overskudsjord fra<br />
kloakprojekter, byggemodninger<br />
el. lign. Slagger fra forbrænding<br />
af kul og affald kan ligeledes genanvendes<br />
afhængig af forureningsgraden<br />
med f.eks. tungmetaller<br />
og salte.<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil:<br />
• at sikre, at forurenet jord og<br />
slagger anvendes på en sådan<br />
måde, at det ikke vil udgøre en<br />
risiko for forurening af grundvand,<br />
vandløb, søer og havet<br />
eller udgøre en sundhedsrisiko<br />
for mennesker. Hvor det<br />
er miljø- og sundhedsmæssigt<br />
muligt skal der i bygge- og anlægsprojekter<br />
anvendes lettere<br />
forurenet jord og slagger som<br />
erstatning for råstoffer.<br />
Redegørelse<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> kan ansøges<br />
om <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> at genanvende<br />
lettere forurenet jord som erstatning<br />
for rene materialer i bygge-<br />
og anlægsprojekter. Det kan<br />
være som fyldjord i støjvolde,<br />
opfyldning under veje og pladser<br />
el.lign. Der skal være tale om lettere<br />
forurenet jord i henhold <strong>til</strong><br />
”Vejledning i håndtering af for-<br />
Retningslinje<br />
16.9.1 Lettere forurenet jord kan med kommunens <strong>til</strong>ladelse<br />
nyttiggøres i bygge- og anlægsprojekter. Det kræver, at<br />
kommunen har vurderet, at det er forsvarligt i forhold<br />
<strong>til</strong> landskabet og naturen (se i øvrigt afsnit ”11.5<br />
Anvendelse og udlæg af ren jord i landskabet”)<br />
og i forhold <strong>til</strong> miljøet og menneskers sundhed. Det skal<br />
ligeledes godtgøres, at jorden anvendes som erstatning<br />
for andre materialer, idet der ikke må være tale om<br />
bortskaffelse af forurenet jord.<br />
urenet jord på Sjælland” (dvs.<br />
klasse 2 jord). Ansøger skal redegøre<br />
for, at der er tale om nyttiggørelse<br />
af den lettere forurenede<br />
jord og ikke bortskaffelse. Genanvendelsesprojektet<br />
skal således<br />
også tjene et dokumenteret<br />
formål (f.eks. skal en planlagt<br />
støjvold have en dokumenteret<br />
støjdæmpende effekt). Projekter<br />
for genanvendelse skal være velbegrundede,<br />
grundigt beskrevet<br />
og der<strong>til</strong> i overensstemmelse med<br />
anden relevant lovgivning (f.eks.<br />
planloven), hvis der skal kunne<br />
meddeles <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> genanvendelsesprojektet.<br />
<strong>Kommune</strong>n skal i sin vurdering<br />
tage højde for en række faktorer.<br />
Herunder er det bl.a. relevant at<br />
et genanvendelsesprojekt tager<br />
højde for, at forebygge mulig udvaskning<br />
af forurenende stoffer <strong>til</strong><br />
skade for jord, grundvand, vandløb,<br />
søer eller havet.<br />
Særlige hensyn skal tages ved<br />
vurdering af projekter placeret<br />
nær vandløb, søer eller havet,<br />
i områder med særlige grundvandsinteresser<br />
og i nærheden af<br />
beskyttede naturtyper som f.eks.<br />
søer, diger og moser.<br />
Inden for en 300 meters beskyttelseszone<br />
omkring vandværkers<br />
boringer, kan der som hovedregel<br />
ikke meddeles <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> genanvendelse<br />
af lettere forurenet jord.<br />
Det skal sikres, at genanvendelse<br />
af lettere forurenet jord ikke<br />
kan udgøre en sundhedsrisiko for<br />
mennesker. Derfor kan der ved<br />
<strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> genanvendelse s<strong>til</strong>les<br />
vilkår om forebyggelse af sundhedsrisici;<br />
f.eks. at lettere forurenet<br />
jord overdækkes med eksempelvis<br />
ren jord.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 207
Genanvendelse af slagger:<br />
Slagger fra forbrænding af kul<br />
og affald må efter anmeldelse og<br />
vurdering i kommunen genanvendes<br />
i bygge- og anlægsarbejder.<br />
Ansøgningen skal bl.a. vurderes<br />
efter reglerne i Bekendtgørelse<br />
om genanvendelse af restprodukter<br />
og jord <strong>til</strong> bygge- og anlægsarbejder<br />
(Bek 1480 af 12. december<br />
2007).<br />
Der er visse kvalitetskrav <strong>til</strong> slagger,<br />
der ønskes genanvendt. Kvalitetskravene<br />
gælder slaggernes<br />
indhold af tungmetaller og salte,<br />
der kan udgøre en risiko ved udvaskning<br />
<strong>til</strong> grundvand, vandløb,<br />
søer mv.<br />
Slagger inddeles i kategorier fra<br />
1-3, hvor 3 er slagger, der indeholder<br />
høje niveauer af tungmetaller<br />
og salte. Ved anvendelse af<br />
slagger (særligt kategori 3) kan<br />
der blive s<strong>til</strong>let vilkår om overdækning<br />
for at forebygge udvaskning<br />
og hindre menneskelig<br />
kontakt.<br />
Kortlægning af forurening:<br />
I henhold <strong>til</strong> reglerne i jordforureningsloven<br />
vil alle arealer, hvor<br />
der er udlagt forurenet jord eller<br />
slagger blive kortlagt som forure-<br />
208 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
net. Arealerne vil blive kortlagt af<br />
Region Sjælland og lagt ind i et<br />
offentligt <strong>til</strong>gængeligt register. En<br />
forureningskortlægning vil ops<strong>til</strong>le<br />
vilkår for den fremtidige anvendelse<br />
af et areal.
16.10 Støj<br />
16.10 Støj<br />
Mål<br />
Kommunalbestyrelsen vil<br />
• Modvirke konflikter mellem<br />
støjfølsom anvendelse f.eks.<br />
boliger og støjende anlæg og<br />
aktiviteter.<br />
Redegørelse<br />
Støj er uønsket lyd. Støj er <strong>til</strong><br />
daglig irritation for mange mennesker.<br />
Støj fra vejtrafik er den<br />
slags støj, der generer flest mennesker<br />
i Danmark. Men også støj<br />
fra virksomheder, motorsport og<br />
andre støjende fritidsaktiviteter<br />
kan være generende for de omkringboende<br />
og for natur- og friluftsoplevelser.<br />
Støjgener opstår, når støjende og<br />
støjfølsomme aktiviteter er placeret<br />
for tæt på hinanden. Støjforebyggelsen<br />
gennem kommuneplanlægningen<br />
bygger på at<br />
adskille støjende anlæg fra boliger<br />
og andre støjfølsomme funktioner.<br />
Miljøstyrelsen fastsætter vejledende<br />
grænseværdier for støjbelastningen<br />
fra en række aktiviteter<br />
og en række forskellige<br />
områder. Grænseværdierne skal<br />
sikre at, at en overvejende del af<br />
befolkningen opfatter støjen som<br />
acceptabel, hvis grænseværdierne<br />
overholdes. Det afhænger<br />
Retningslinjer<br />
16.10.1 Når der i kommune- og lokalplanlægningen udlægges<br />
landzonearealer <strong>til</strong> støjfølsom anvendelse, skal det<br />
sikres, at Miljøstyrelsens vejledende regler om støj kan<br />
overholdes i planområdet ved støj fra:<br />
• veje og jernbaner,<br />
• støjende fritidsanlæg,<br />
• virksomheder<br />
16.10.2 Når der etableres nye veje og jernbaner i landzone,<br />
skal det så vidt muligt <strong>til</strong>stræbes, at Miljøstyrelsens<br />
vejledende regler for støj kan overholdes i eksisterende<br />
og i planlagte boligområder og områder med anden<br />
støjfølsom anvendelse.<br />
16.10.3 Nye virksomheder og nye støjende fritidsanlæg kan kun<br />
etableres i landzone, hvis Miljøstyrelsens vejledende<br />
regler om støj fra anlæggene kan overholdes i områder<br />
med støjfølsom anvendelse og i områder, der er udlagt<br />
<strong>til</strong> støjfølsom anvendelse.<br />
imidlertid af personen og situationen,<br />
hvilke lyde der opfattes som<br />
støj, ligesom det er væsentligt,<br />
om man selv har kontrol over støjen.<br />
Støj, der overholder grænseværdierne,<br />
kan altså godt opfattes<br />
som generende.<br />
Rekreative områder omfatter<br />
arealer, som er udlagt <strong>til</strong> særlige<br />
rekreative formål, som f.eks.<br />
sommerhuse og campingpladser.<br />
Rekreative områder omfatter ikke<br />
det åbne land generelt eller beskyttelsesområder,<br />
selvom disse<br />
områder også anvendes <strong>til</strong> rekreative<br />
formål. I mange <strong>til</strong>fælde<br />
er der tale om en konkret vurdering,<br />
om et areal er omfattet af<br />
grænseværdierne for rekreative<br />
områder.<br />
Etablerede virksomheder er sikrede<br />
mod skærpede støjgrænser<br />
i den periode, som en miljøgodkendelse<br />
gælder. Derudover er de<br />
generelt ikke sikrede mod krav<br />
om yderlig støjdæmpning, hvis<br />
naboarealer inddrages <strong>til</strong> støjfølsom<br />
anvendelse. For at undgå<br />
sådanne konflikter er der udformet<br />
en retningslinje, der sikrer, at<br />
områder <strong>til</strong> støjfølsom anvendelse<br />
ikke kan rykke tættere på eksisterende<br />
virksomheder, end at<br />
miljøstyrelsens vejledende regler<br />
om støj fra virksomheder kan<br />
overholdes i de følsomme områ-<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 209
der. Der henvises <strong>til</strong> Miljøstyrelsens<br />
vejledning om ”Ekstern støj<br />
fra virksomheder” LINK.<br />
Se i øvrigt støj-relaterede retningslinjer<br />
i afsnittene ”10.2 Erhvervsudvikling”,<br />
”12.1 Det<br />
overordnede vejnet”, ”12.4<br />
Kollektiv trafik”, ”13.1 Tekniske<br />
anlæg”, ”13.3 Affaldsanlæg”,<br />
”13.4 Vindmøller” og<br />
”14.7 Støjende fritidsanlæg<br />
generelt”.<br />
210 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 211
Hæfte 4<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Rammer
Indhold<br />
RAMMER...............................................................................................................216<br />
Indledning ............................................................................................................216<br />
Generelle rammer ..................................................................................................218<br />
Byzonebyerne .......................................................................................................219<br />
Område 1 Store Heddinge ....................................................................................219<br />
Område 2 Hårlev.................................................................................................234<br />
Område 3 Strøby Egede .......................................................................................243<br />
Område 4 Rødvig ................................................................................................250<br />
Område 5 Hellested.............................................................................................258<br />
Område 6 Klippinge.............................................................................................264<br />
Område 7 Strøby ................................................................................................268<br />
Område 8 Valløby ...............................................................................................270<br />
Område 9 Landzonen .......................................................................273<br />
De afgrænsede landsbyer i landzone ......................................................................273<br />
Generelle rammer ...............................................................................................273<br />
Område 9.1 Vråby ....................................................................276<br />
Område 9.2 Endeslev ....................................................................277<br />
Område 9.3 Himlingøje ....................................................................278<br />
Område 9.4 Store Tårnby ....................................................................279<br />
Område 9.5 Varpelev ....................................................................280<br />
Område 9.6 Magleby ....................................................................281<br />
Område 9.7 Holtug ....................................................................282<br />
Område 9.8 Sigerslev ....................................................................283<br />
Område 9.9 Højerup ....................................................................284<br />
Område 9.10 Lille Heddinge ....................................................................285<br />
Område 9.11 Boestofte ....................................................................286<br />
Område 9.12 Lyderslev/Gevnø ....................................................................287<br />
Område 9.13 Lund ....................................................................288<br />
Landområderne i øvrigt...........................................................................................290<br />
Generelle rammer ...............................................................................................290<br />
9 L1 Landområderne og de ikke-afgrænsede landsbyer.............................................293<br />
9 D1 Golfbane ved Store Tårnby............................................................................294<br />
9 D2 Holtug Kridtbrud..........................................................................................294<br />
9 D3 Mandehoved ...............................................................................................295<br />
9 D4 <strong>Stevns</strong> Natur Center og Flagbanken................................................................295<br />
9 D5 Lærkegården ..............................................................................................295<br />
9 D6 Området ved Gydevej ..................................................................................296<br />
9 D7 Området ved <strong>Stevns</strong> Fyr ...............................................................................296<br />
9 D8 <strong>Stevns</strong>fortet................................................................................................297<br />
9 D9 Boesdal Kalkbrud.........................................................................................297<br />
214
9 E1 Renseanlæg ................................................................................................298<br />
9 E2 <strong>Stevns</strong> Kridtbrud..........................................................................................298<br />
9 E3 Erhvervsområde Varpelev .............................................................................299<br />
9 R1 Interesseområde for fritids- og ferieaktiviteter og -anlæg ..................................299<br />
Vindmølleområde 9 V1 Holtug ....................................................................300<br />
Vindmølleområde 9 V2 Broveshøj ....................................................................300<br />
Vindmølleområde 9 V3 Bakkely ....................................................................300<br />
215
RAMMER<br />
Indledning<br />
I Hovedstrukturdelen er redegjort for de overordnede retningslinier for kommunens<br />
udvikling ind<strong>til</strong> år 2018.<br />
I dette hæfte ops<strong>til</strong>les rammerne for lokalplanlægningen.<br />
Rammerne omsætter de overordnede retningslinier <strong>til</strong> konkrete retningslinier, som<br />
skal følges i den fremtidige lokalplanlægning.<br />
Lokalplaner har bindende virkning for kommunens borgere og grundejere.<br />
Ændringer gennemført ved tidligere kommuneplan<strong>til</strong>læg er indført i rammerne.<br />
Tekstens opbygning:<br />
Hvert områdeafsnit indledes med en områdebeskrivelse, som er hentet fra en eller<br />
flere af følgende kilder:<br />
Vallø 2016, PLAN 21 06, <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas Byer og Bygninger 2002, Forundersøgelsen<br />
2001 <strong>til</strong> <strong>Kommune</strong>atlas 2001, Roskilde Amt Kulturhistorisk Redegørelse<br />
2003, diverse lokalplaner.<br />
Rammerne for lokalplanlægningen indledes med generelle rammer, der er gældende<br />
for lokalplanlægningen i hele kommunen.<br />
Derefter følger rammerne for hvert af kommunens områder.<br />
<strong>Kommune</strong>n er opdelt i hovedområderne:<br />
216<br />
BYZONE, kommunecentre og øvrige byområder:<br />
1 Store Heddinge<br />
2 Hårlev<br />
3 Strøby Egede<br />
4 Rødvig<br />
5 Hellested<br />
6 Klippinge<br />
7 Strøby<br />
8 Valløby<br />
9. LANDZONEN, de afgrænsede landsbyer og landområderne i øvrigt:<br />
9.1 Vråby<br />
9.2 Endeslev<br />
9.3 Himlingøje<br />
9.4 Store Tårnby<br />
9.5 Varpelev<br />
9.6 Magleby<br />
9.7 Holtug<br />
9.8 Sigerslev<br />
9.9 Højerup<br />
9.10 Lille Heddinge<br />
9.11 Boestofte<br />
9.12 Lyderslev/Gevnø<br />
9.13 Lund
9 L1 Landområderne og de ikke-afgrænsede landsbyer<br />
9 D1 Golfbane<br />
9 D2 Holtug Kridtbrud (afventer kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 D3 Mandehoved (afventer kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 D4 <strong>Stevns</strong> Natur Center (afventer kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 D5 Lærkegården<br />
9 D6 Gydevej<br />
9 D7 <strong>Stevns</strong> Fyr<br />
9 D8 <strong>Stevns</strong>fortet<br />
9 D9 Boesdal Kalkbrud (afventer kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 E1 Renseanlæg<br />
9 E2 <strong>Stevns</strong> Kridtbrud<br />
9 E3 Erhvervsområde<br />
9 R1 Område udpeget <strong>til</strong> ferie- og fritidsaktiviteter og -anlæg<br />
9 V1 Vindmølleområde Holtug<br />
9 V2 Vindmølleområde Broveshøj<br />
9 V3 Vindmølleområde Bakkely<br />
Hovedområderne kan være yderligere opdelt i en række enkeltområder. Enkeltområderne<br />
er ensartede m.h.t. anvendelse, bebyggelsestæthed o.s.v.<br />
Enkeltområderne er opdelt på følgende kategorier efter deres vigtigste anvendelse:<br />
B: Boligområde<br />
C: Centerområde<br />
D: Offentligt formål<br />
E: Erhvervsområde<br />
H: Havn<br />
J: Jordbrug<br />
L: Landbrugsområde<br />
R: Rekreativt område<br />
S: Sommerhusområde<br />
V: Vindmølleområde<br />
De enkelte områder inden for hver kategori er fortløbende nummereret. Hvert enkelt<br />
område er således betegnet med tre cifre, hvor 1. ciffer (et tal) henviser <strong>til</strong> et<br />
af hovedområderne, 2. ciffer (et bogstav) angiver den vigtigste anvendelse, og 3.<br />
ciffer (et tal) angiver områdets fortløbende nummerering.<br />
For eksempel er område 2 B4 et område beliggende i Hårlev <strong>til</strong> boligformål med<br />
nummeret 4.<br />
Hvert af kommunens hovedområder er gengivet på et kort med angivelse af enkeltområdernes<br />
begrænsning og deres betegnelse.<br />
217
Generelle rammer<br />
I henhold <strong>til</strong> § 11, stk. 5, i Lov om planlægning fastlægges herved følgende generelle<br />
rammer for lokalplanlægningen i <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Zoneforhold<br />
Arealer i landzone - f.eks. landsbyer - der omfattes af nye lokalplaner, forbliver i<br />
landzone.<br />
Rekreative områder, veje, stier og tekniske anlæg - arealdisponering<br />
I forbindelse med lokalplanlægningen skal der sikres arealer <strong>til</strong> de fremtidige veje,<br />
stier og øvrige anlæg, som er angivet i retningslinjerne, ligesom der ved lokalplanlægning<br />
af nye udstykninger skal sikres areal <strong>til</strong> evt. forsinkelsesbassin <strong>til</strong> regnvandsafledning<br />
og sikres adgang <strong>til</strong> rekreativ udfoldelse, evt. gennem arealreservation<br />
<strong>til</strong> anlæg af stier, grønne områder m.v.<br />
Lavenergi<br />
Overalt skal planlægges for, at beboelsesbygninger skal opføres som lavenergibyggeri<br />
med krav om etablering af lavenergiklasse 1 som minimum.<br />
(Lavenergiklasse 1 svarer <strong>til</strong> et energiforbrug, der er ca. 50 % lavere end det maksimalt<br />
<strong>til</strong>ladte i henhold <strong>til</strong> byggelovgivningen).<br />
Byudvikling<br />
Der er udpeget nye byudviklingsområder, som er medtaget i kommuneplanen.<br />
De nye arealer overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Der er fastlagt rammebestemmelser for de nye områder, og de kan ses under afsnittene<br />
om rammebestemmelserne for henholdsvis Store Heddinge og Hårlev.<br />
I nye områder skal regnvand/overfladevand søges nedsivet i stedet for bortledt ved<br />
rørsystemer.<br />
Bygningsbevaring<br />
De bygninger, der i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas, Byer og Bygninger 2002, er registreret<br />
med bevaringsværdierne 1-4, udpeges som bevaringsværdige. Der henvises <strong>til</strong><br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas.<br />
Disse bygninger må ikke nedrives, før en nedrivningsanmeldelse har været bekendtgjort,<br />
og Kommunalbestyrelsen har meddelt ejeren, om der i henhold <strong>til</strong> planlovens<br />
§ 14 vil blive nedlagt forbud mod nedrivningen.<br />
Der henvises endvidere <strong>til</strong> gældende lokalplaners bestemmelser om bygningsbevaring.<br />
Parkering i erhvervsområder<br />
I erhvervsområder skal der etableres<br />
1 parkeringsplads pr. 50m 2 etageareal,<br />
ved butikker 1 plads pr. 25m 2 butiksareal,<br />
dog 1 plads pr. 50m 2 ved pladskrævende butikker.<br />
218
Byzonebyerne<br />
Område 1 Store Heddinge<br />
Indlandsbyen, der blev centrum i <strong>Stevns</strong> herred.<br />
Byens navn træffes første gang i Kong Valdemars Jordebog fra 1231, hvor den benævnes<br />
”Hæddyng”. For at skelne den fra landsbyen Lille Heddinge blev den også kaldt for Heddingemagle<br />
eller Magleheddinge. Magle er afledt af latinske ord: magnus, som betyder stor. Fra<br />
midten af 1500-tallet bliver Storehedinge den almindelige betegnelse. Byens købstadsprivilegier<br />
fra 1441 kendes i afskrift.<br />
I indledningen omtales nogle ældre privilegier, som var brændt, så Store Heddinges købstadshistorie<br />
strækker sig endnu længere <strong>til</strong>bage i tiden.<br />
Købstadsprivilegierne bestod i retten <strong>til</strong> at udøve en lang række håndværk, samt i retten <strong>til</strong><br />
at drive handel, og de fleste danske købstæder ligger derfor ved vand med naturlige havnemuligheder.<br />
Store Heddinge er blandt undtagelserne. Byen ligger inde i land med ca. 6 kilometer<br />
<strong>til</strong> hvert af dens to udskibningssteder: Plus (Rødvig) mod syd og Gjorslev Bøgeskov<br />
mod nord.<br />
Til gengæld ligger Store Heddinge midt på <strong>Stevns</strong> fede muld. Stedets første betydning som<br />
samlingspunktet i <strong>Stevns</strong> Herred har formodentlig været, da der engang i den tidlige middelalder<br />
blev anlagt en kongsgård, hvor bøndernes afgifter i naturalier kunne indsamles og hvor<br />
kongen kunne overnatte på sine rejser. O. 1200 blev den pragtfulde Skt. Katarina Kirke opført<br />
i umiddelbar <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> kongsgården.<br />
Det ældste Store Heddinge.<br />
Middelalderbyen kan inddeles i tre dele. Den ældste – kongelige - del bestod af kongsgården<br />
med kirke. Vest herfor voksede købstaden op omkring en nordsydgående gade, Mosegade,<br />
den senere Algade. Gammeltorv, eller Kirketorvet, forbandt købstaden med den kongelige<br />
del. Gaden omtales første gang i 1443, og med dens anlæggelse var byens karakter af langby,<br />
som den er i dag, fastlagt.<br />
Den tredje middelalderlige bydel udgjordes af ”Bønderballe”, nuværende Vestergade. Balle<br />
betyder ”afdeling af bebyggelse”, og navnet antyder, at her boede de fattige <strong>til</strong>flyttere, som<br />
endnu ikke havde fået borgerskab. Navnet Bønderballestræde fandtes stadig i slutningen af<br />
1700-tallet.<br />
Byens udseende kender vi ikke, men af testamentet efter herremanden Peder Olufsen af<br />
Karise fra 1261, fremgår det, at der var en badstue og fire vejrmøller i byen. Badstuer bredte<br />
sig på det tidspunkt ud over byerne og var en vigtig del af borgernes sociale liv. Vejrmøller<br />
var en ny, avanceret teknologi i Danmark, og fire møller i samme by, tyder på, at ”Heddingemagle”<br />
var en driftig by i fremgang.<br />
Denne fremgang holdt dog ikke, og Store Heddinge blev aldrig en stor by. I 1280’erne blev<br />
Køge grundlagt. Den opnåede hurtigt stor handelsmæssig betydning med fjernsejlads.<br />
Store Heddinges regionale handel strakte sig aldrig rigtig længere end <strong>til</strong> Køge og Roskilde.<br />
Byen blev aldrig centrum for større historiske begivenheder.<br />
Den gamle kongsgård var i 1531 blevet overtaget af Erik Walkendorf, som var lensmand på<br />
Højstrup. Han gav den navnet Erikstrup og ombyggede den fuldstændigt <strong>til</strong> det udseende,<br />
den har i Reesens Atlas. Allerede i 1689 kom gården dog <strong>til</strong>bage i kongeligt eje, idet Dronning<br />
Charlotte Amalie købte den.<br />
219
Den ældste eksisterende byplan over Store Heddinge findes i Peder Hansen Resens ”Atlas Danicus” fra o.<br />
1670 (herover). Den middelalderlige bystruktur med de tre bydele er stadig tydelig, dog er der kommet<br />
lidt mere gadeudbygning øst for Mosegaden.<br />
På det tidspunkt, hvor kortet i Reesens Atlas blev tegnet, var det samlede indbyggertal i<br />
Store Heddinge på 372 personer.<br />
Handelslivet var meget ringe. Oplysninger fra Gjorslev tyder på, at de stevnske bønders salg<br />
af korn og andre varer gik <strong>til</strong> Køge og København. Til gengæld havde Store Heddinge selv et<br />
meget omfattende landbrug. Det var ganske almindeligt, også i større købstæder, at man<br />
drev et landbrug ved siden af sit byerhverv, men bymarken i Store Heddinge var med sine<br />
godt 300 tdr. hartkorn ualmindelig omfangsrig i forhold <strong>til</strong> byens størrelse.<br />
Bortset fra den store kirke, rådhuset og latinskolen har St. Heddinge ikke adskilt sig meget i<br />
udseende fra de omkringliggende landsbyer. Husene har været lave og stråtækte, den største<br />
færdsel i gaderne har været af husdyr <strong>til</strong> og fra græsning, og lugten fra de mange møddinger,<br />
der ofte lå ud <strong>til</strong> gaden, har været med <strong>til</strong> at præge bybilledet.<br />
Byens udseende:<br />
Torvehandelen blev flyttet <strong>til</strong> Nytorv i 1830. Dermed blev det et meget vigtigt centrum i byen,<br />
yderligere understøttet af at rådhuset flyttede <strong>til</strong> østsiden af Nytorv i 1839. Egestræde<br />
blev centrum for opdragelse af byen børn og ungdom med skole og børnehave og i den nordlige<br />
udkant af byen i Nørregade blev sociale institutioner og hospital koncentreret. Bønderballe<br />
skiftede navn <strong>til</strong> Vestergade men bibeholdt endnu et stykke tid sit præg af at være byens<br />
fattige område med Svendsens stiftelse og fattigskole.<br />
Mod vest voksede byen ud mod den nye jernbane. Anlæggelsen af Jernbane Allé og Jernbanegade<br />
integrerede Vestergade med resten af byen, og storkøbmand Christian Richter tog<br />
efter århundredeskiftet initiativ <strong>til</strong> anlæggelse af et nyt boligkvarter syd for Vestergade. Byggeriet<br />
langs de nye jernbaneveje blev også præget af den nye tid: Pakhuse og kornsiloer og i<br />
220
Jernbanegade kom der teknisk skole i 1896 og biograf i 1916. Posthuset flyttede fra<br />
Egestræde <strong>til</strong> stationen.<br />
Nord for Nytorv skete der foreløbig ingen udbygning mod vest, sikkert betinget af, at sognegrænsen<br />
kun gik 100m vest for Algade på det stykke.<br />
Kort over Store Heddinge 1897, Original på <strong>Stevns</strong> Lokalhistoriske Arkiv<br />
Mod øst strakte Munkegade sig ud mod lystanlægget Munkevænget fra 1891 og stadion fra<br />
1942. Over for Vestergade kom Østergade <strong>til</strong> i 1896, anlagt af Christian Richter, hvis købmandsimperium<br />
strakte sig på begge sider af gaden.<br />
Mod nord strakte byen sig ud mod landsbyen Bjælkerup, der efterhånden blev <strong>til</strong> en forstad.<br />
Hospitalet flyttede <strong>til</strong> Bjælkerup i 1923. Falck Redningsstation blev lagt for enden af Nørregade<br />
i 1943, og Østsjællands Andelsvaskeri fra 1950 blev lagt over for sygehuset.<br />
I den sydlige udkant voksede Chr. Richters boligkvarter sydpå over på den anden side af<br />
Frøslevvej. Som et synligt udtryk for de nye tider slog en autoriseret Fordforhandler sig ned<br />
på hjørnet af Højerupvej og Rengegade i 1948. Sammen med Berg & Friis Garveri var det de<br />
første repræsentanter for den senere industriudvikling sydøst for byen.<br />
Siden 1960’erne er der skudt flere boligkvarterer op, hovedsagelig ved byens indfaldsveje fra<br />
nord, vest og syd.<br />
På grund af byens beskedne udvikling blev der aldrig foretaget større saneringer og nybyggerier<br />
i den gamle bykerne. Undtagelser er dog ejerboligkvarteret ”Munkehaven”, der blev<br />
bygget i 1988 bag Richters og Grønvolds gamle købmandsgårde, og Bryggervangen mellem<br />
Vestergade, Algade og Ny Torv.<br />
221
Men selvfølgelig er der blevet bygget nyt i husrækkerne i Store Heddinge, og de gamle huse<br />
er blevet ændret, så de passede <strong>til</strong> nye krav og ny brug.<br />
I 1986 blev der udarbejdet en rammelokalplan (Lokalplan nr. 23) for Store Heddinge Bycenter,<br />
hvis hovedbudskab var, at vedligeholdelse, om- og <strong>til</strong>bygning samt nybygning skal udføres<br />
med fornemmelse for stedets byggeskik. Lokalplan nr. 23 er blevet revideret to gange, i<br />
1996 og i 2003.<br />
Der kan læses meget mere om Store Heddinge i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas, Byer og Bygninger<br />
2002 eller i Forundersøgelsen på kommunens hjemmeside.<br />
Hovedstruktur<br />
Det er kommuneplanens målsætning, at Store Heddinge skal fungere som overordnet center<br />
for offentlig og privat service, andre erhverv og kulturelle aktiviteter i kommunen.<br />
For bymidten søges hovedmålene fra den tidligere gennemførte centerplanlægning fastholdt:<br />
- at skabe gode rammer for bycentrets vækst og fornyelse<br />
- at forbedre trafik- og parkeringsforholdene<br />
- at bevare og udvikle et attraktivt miljø.<br />
Ved den gennemførte registrering af bevaringsværdige ejendomme i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas<br />
2002 er der <strong>til</strong>vejebragt grundlag for en byfornyelsesplanlægning i Store Heddinge.<br />
I Store Heddinge bymidte skal antallet af boliger og det samlede boligareal fastholdes.<br />
Ved udarbejdelse af en trafiksaneringsplan søges der skaffet overblik over Store Heddinges<br />
trafikforhold, således at der kan ops<strong>til</strong>les en handlingsplan for gennemførelse af sikkerhedsmæssige<br />
og forskønnende arbejder, herunder for stianlæg.<br />
Den påtænkte nordlige indfaldsvej vil gennemskære flere diger, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens<br />
§ 4.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Det samlede maksimale bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål er i Store Heddinge bymidte fastsat<br />
<strong>til</strong> 18.000m 2 i retningslinjerne.<br />
Der er i sommeren 2009 opgjort et samlet areal på 11.900m 2 i forhold her<strong>til</strong>.<br />
Der udlægges 6.000m 2 bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål, heraf 2000m 2 <strong>til</strong> dagligvarer og<br />
4000m 2 <strong>til</strong> udvalgsvarer.<br />
I Store Heddinge Bymidte – ses på kortet side 15 - kan der maksimalt planlægges inden for<br />
en ramme for nybyggeri og omdannelse af eksisterende bebyggelse <strong>til</strong> butiksformål på<br />
2.000m 2 for dagligvarer og<br />
4.000m 2 for udvalgsvarer<br />
De maksimale butiksstørrelser er<br />
2.000m 2 for dagligvarer og<br />
1.000m 2 for udvalgsvarer.<br />
222
Store Heddinge Centerområde<br />
223
RAMMEBESTEMMELSER<br />
Boligområde 1 B1 Højbovænge<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning, eller nærmere<br />
angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent Bebyggelsesprocenten for området under ét må ikke overstige 30.<br />
Bebyggelseshøjde Åben lav 1½ etage og tæt lav 2 etager og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 10, 30 og 50.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoetagearealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Mindst 20 % af arealet skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
Boligområde 1 B2 Bovangenkvarteret<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning, eller nærmere<br />
angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for tæt lav og 30 ved parcel- eller dobbelthuse.<br />
Bebyggelseshøjde Åben lav 1½ etage og tæt lav 2 etager og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700 m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone og landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 5, 49(har afløst nr. 25), 55 og 74.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoetagearealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Mindst 15 % af arealet skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
Der skal sikres areal <strong>til</strong> en evt. ny vej mellem Vesterbro og Frøslevvej.<br />
Det skraverede område forbliver i landzone og må ikke bebygges, befæstes eller på<br />
anden måde have <strong>til</strong>føjet elementer af urban karakter, såsom<br />
klippet beplantning, fast inventar/installationer etc. Der må gerne ops<strong>til</strong>les<br />
løst inventar, såsom bænke o. lign, ligesom der <strong>til</strong>lades, at adgangsvejen<br />
føres over og <strong>til</strong>kobles <strong>til</strong> krydset ved Vesterbro/Rødvigvej, når en evt. rundkørsel anlægges.<br />
224
Boligområde 1 B3 Overdrevsvej/Frøslevvej<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning, eller nærmere<br />
angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for tæt lav og 30 ved parcel- eller dobbelthuse.<br />
Bebyggelseshøjde Åben lav 1½ etage og tæt lav 2 etager og maks. 8,5m.<br />
Punkthusbebyggelse kan opføres i 3 etager + penthouse/tagterrasse, med en maks.<br />
bygningshøjde på 12 m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700 m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone og landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 57 og 83.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoetagearealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Mindst 15 % af arealet skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
Der skal sikres areal <strong>til</strong> en evt. ny vej mellem Vesterbro og Frøslevvej.<br />
Eksisterende vandhul og dige må ikke uden <strong>til</strong>ladelse ændres, jfr. Naturbeskyttelseslovens<br />
§3 og Museumsloven §29a.<br />
Det markerede område må ikke bebygges, befæstes eller på anden måde have <strong>til</strong>føjet<br />
elementer af urban karakter, såsom klippet beplantning, fast inventar/installationer etc.<br />
Der må gerne ops<strong>til</strong>les løst inventar, såsom bænke o. lign.<br />
225
Boligområde 1 B4 Vestlige del<br />
1 B5 Rengegade/Frøslevvej<br />
1 B6 Østergade/Munkegade<br />
1 B7 Kirketorvet/Egestræde<br />
1 B8 Bjælkerupvej<br />
Anvendelse Boligformål og offentlige formål, samt mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning,<br />
eller nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 ved tæt lav bebyggelse og 30 ved fritliggende enfamiliehuse.<br />
Bebyggelseshøjde Åben lav 1½ etage og tæt lav 2 etager og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
For Område 1 B4 gælder, at ejendomme kan udstykkes med en grundstørrelse på min.<br />
300m 2 for åben lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Område 1 B4: Lokalplan nr. 18 og 33,<br />
Område 1 B6: Lokalplan nr. 24, 39 og 40,<br />
Område 1 B8: Lokalplan nr. 31, 38, 43, 53 og 72,<br />
Lokalplan nr. 23.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoetagearealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
I område 1 B6 skal der friholdes areal <strong>til</strong> en eventuel fremtidig vejforbindelse mellem<br />
Munkevænget og Østergade.<br />
I område 1 B8 skal der friholdes arealer <strong>til</strong> en eventuel fremtidig nordlig vejføring <strong>til</strong><br />
bycentret.<br />
Boligområde 1 B9 Ved Rådhusstien<br />
Anvendelse Blandet boligbebyggelse.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 50 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Ny bebyggelse må højst opføres 2 etager, og bygningshøjden må ikke overstige 8,5m.<br />
Eksisterende bebyggelse kan anvendes <strong>til</strong> boliger i maks. 5 etager.<br />
De eksisterende bygninger kan genopføres med samme antal etager som det eksisterende<br />
i <strong>til</strong>fælde af brand eller lign..<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 23, 26 og 22.<br />
Andet Mindst 10 % af arealet skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
226
Boligområde 1 B10 Ved Rengegade<br />
Anvendelse Boligbebyggelse.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 50 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelse må maks. opføres i op <strong>til</strong> 4 etager.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 23, 26 og 22.<br />
Andet Der skal sikres opholdsarealer svarende <strong>til</strong> 50 % af det samlede boligetageareal.<br />
Der skal etableres mindst 1 p-plads pr. bolig.<br />
Der skal etableres et beplantningsbælte langs områdets ydre afgrænsninger mod det<br />
åbne land.<br />
Boligområde 1 B11 Ved Sigerslevvej<br />
Anvendelse Boligformål og offentlige formål, samt mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning,<br />
eller nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav bebyggelse.<br />
Bebyggelseshøjde Åben lav 1½ etage og tæt lav 2 etager og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Overgår <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
I forbindelse med lokalplanlægning og dermed overførsel <strong>til</strong> byzone af området vil byggelinjen<br />
<strong>til</strong> den nye bynære skov blive ophævet, eller der vil blive meddelt de nødvendige<br />
dispensationer for at muliggøre ny bebyggelse.<br />
I forbindelse med lokalplanlægning i området skal der tages hensyn <strong>til</strong> Store Heddinge<br />
Kirke.<br />
227
Centerområde 1 C1 Ved Ny Torv<br />
1 C5 Ved Rådhuset<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Bebyggelse langs Algade skal opføres som sammenhængende bebyggelse, og placeres<br />
i gadelinien og inden for en dybde af højst 30 m fra gadelinien. Uden for byggefeltet<br />
kan opføres fritliggende eller sammenhængende bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 75 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2½ etage og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 12 m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 22, 16 og 23.<br />
Andet Det samlede boligareal og antallet af boliger må ikke formindskes.<br />
Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være<br />
mindst:<br />
1 plads pr. 100m 2<br />
boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m 2<br />
kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m 2<br />
butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
For ejendommen matr. nr. 179c Store Heddinge markjorder gælder, at der<br />
skal etableres mindst 1,5 plads pr. bolig.<br />
228<br />
Der skal sikres opholdsarealer svarende <strong>til</strong> 50 % af det samlede boligetageareal, og<br />
10 % af det samlede butiks- og erhvervsetageareal(gælder ikke for ejendommen<br />
matr. nr. 179c Store Heddinge markjorder).
Centerområde 1 C2 bycentrets sydlige del<br />
1 C4 Langs Kærlighedsstien<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Bebyggelse langs Vestergade og Rengegade skal opføres som sammenhængende<br />
bebyggelse. Der kan opføres enkelte fritliggende bag- og sidehuse.<br />
Langs Jernbane Allé og Østergade kan der opføres fritliggende eller sammenhængende<br />
bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 45 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2½ etage og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 12 m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 22 og 23.<br />
Andet Det samlede boligareal og antallet af boliger må ikke formindskes.<br />
Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være<br />
mindst:<br />
1 plads pr. 100m 2<br />
boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m 2<br />
kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m 2<br />
butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
Der skal sikres opholdsarealer svarende <strong>til</strong> 50 % af det samlede boligetageareal, og<br />
10 % af det samlede butiks- og erhvervsetageareal.<br />
Centerområde 1 C3 østlige bycenter<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Bebyggelse langs Algade skal opføres som sammenhængende bebyggelse, og placeres<br />
i gadelinien og inden for en dybde af højst 30 m fra gadelinien. Uden for byggefeltet<br />
kan der opføres fritliggende eller sammenhængende bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 95 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2½ etage og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 12 m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 23.<br />
Andet Det samlede boligareal og antallet af boliger må ikke formindskes.<br />
Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være<br />
mindst:<br />
1 plads pr. 100m 2<br />
boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m 2<br />
kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m 2<br />
butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
Der skal sikres opholdsarealer svarende <strong>til</strong> 50 % af det samlede boligetageareal, og<br />
10 % af det samlede butiks- og erhvervsetageareal.<br />
229
Off. områder 1 D1 Vestkilen, rådhus- og skoleområdet<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> offentlige formål, idet den nordlige og østlige<br />
del (institutionsområdet) forbeholdes bebyggelse, mens den øvrige del forbeholdes<br />
friareal, idrætsplads o.lign..<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent Bebyggelsesprocenten for institutionsområdet under ét må ikke overstige 40.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2 etager, og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 8,5m. For rådhusbebyggelse gælder dog, at bygningshøjden ikke må<br />
overstige 11m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 94 og 23.<br />
Andet Der skal etableres mindst 3 parkeringspladser pr. 100m 2 bruttoareal.<br />
Mindst 20 % af institutionsområdets areal skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
Off. områder 1 D2 <strong>Stevns</strong>høj<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> offentlige formål (plejehjem, kollektive boliger<br />
m.v.).<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 30 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2 etager, og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 9 og 43.<br />
Andet Der skal etableres mindst 3 parkeringspladser pr. 100m 2 bruttoareal.<br />
Mindst 20 % af områdets areal skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
Off. områder 1 D3 Store Heddinge Skole<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> offentlige formål (skole, institutioner o.lign.)<br />
samt boligformål og nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 65 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Åben lav bebyggelse må ikke opføres med mere end 1½ etage, tæt lav bebyggelse<br />
må ikke opføres med mere end 2 etager, og bygningshøjden må ikke overstige 8½<br />
m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 23.<br />
Andet Der skal etableres det <strong>til</strong> evt. personale nødvendige antal parkeringspladser.<br />
230
Off. områder 1 D4 <strong>Stevns</strong>hallerne og idrætsområdet<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> offentlige formål (idrætsanlæg o.lign.)<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 10 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2 etager, og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 10 m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Off. områder 1 D5 Ved stationen<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> offentlige formål, såsom parkering, bus- og<br />
togstation, liberale erhverv, institutioner o.lign.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 40 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2 etager, og bygningshøjden må ikke<br />
overstige 10 m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 23.<br />
Andet Der skal etableres mindst 3 parkeringspladser pr. 100 m 2 bruttoareal.<br />
Mindst 10 % af områdets areal skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
Off. områder 1 D6 Kolonihaver<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> rekreative formål, koloni- og nyttehaver<br />
Bebyggelseskarakter Ved opførelse af ny bebyggelse må nye bygninger ikke have en størrelse på over<br />
30m2. Der må endvidere opføres drivhuse på højst 15m2.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Ingen bygningsdel må have en højde på mere end 3m over terræn.<br />
Udstykning Ved ny opdeling af lodder må de enkelte lodder ikke være større end 400m 2 .<br />
Zoneforhold Området forbliver i landzone.<br />
Lokalplan<br />
231
Erhvervsområder 1 E1 Nord for Højerupvej<br />
1 E3 Rengegade/Højerupvej<br />
1 E5 Nord for Højerupvej<br />
1 E6 Nord for Højerupvej<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> liberalt erhverv og erhvervsformål såsom<br />
lettere industri, lager- og værkstedvirksomhed, herunder service- og forretningsvirksomhed<br />
samt motionscenter, uds<strong>til</strong>lingslokale(galleri) og værested<br />
for kunstnere(atelier). I område 1 E1 og 1 E5 <strong>til</strong>lades enkelte boliger i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> den pågældende virksomhed/ejendom.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 50 for hver ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Bygningshøjden må ikke overstige 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone. Område 1 E5 overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan Område 1 E1 er omfattet af Lokalplan nr. 14.<br />
Område 1 E3 er omfattet af Lokalplan nr. 23.<br />
Område 1 E6 er omfattet af Lokalplan nr. 71.<br />
Andet I områderne 1 E1, 1 E5 og 1 E6 må der etableres mindre butikker i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> en virksomheds produktionslokaler med et bruttoareal på højst 200 m 2 . Det<br />
samlede maksimale bruttoetageareal <strong>til</strong> disse butikker må ikke overstige<br />
800m 2 .<br />
I område 1 E5 og 1 E6 skal et mindst 50 m bredt areal langs område 1 B6<br />
holdes ubebygget, og inden for dette areal skal der langs områdets ydre afgrænsning<br />
reserveres plads <strong>til</strong> et beplantningsbælte.<br />
Der skal sikres areal <strong>til</strong> et beplantningsbælte langs områdets ydre afgrænsning.<br />
Der må ikke opsættes tætte hegn, såsom mure, plankeværker eller<br />
lignende mod veje og naboskel.<br />
Erhvervsområder 1 E2 Højerupvej<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> erhvervsformål. Der må kun opføres eller<br />
indrettes bebyggelse <strong>til</strong> eller udøves erhverv som industrivirksomhed, større<br />
håndværksvirksomhed, entreprenør- og oplagsvirksomhed samt forretningsvirksomhed<br />
i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> den enkelte erhvervsvirksomhed.<br />
Der må, udover den <strong>til</strong> de enkelte erhvervsvirksomheder hørende administration,<br />
ikke placeres kontorbebyggelse o.lign. i området.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 50 for hver ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Bygningshøjden må ikke overstige 8,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 17.<br />
Andet Der skal sikres areal <strong>til</strong> et beplantningsbælte langs områdets ydre afgrænsning.<br />
232
Erhvervsområder 1 E4 Frøslevvej<br />
Anvendelse Områdets anvendelse fastlægges <strong>til</strong> erhvervsformål såsom service- og forretningsvirksomhed<br />
med <strong>til</strong>hørende lager og værksted, herunder enkelte boliger<br />
(bestyrer- og portnerbolig o.lign.) i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> den pågældende virksomhed.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 50 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Bygningshøjden må ikke overstige 8,5 m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan<br />
Andet Der må etableres mindre butikker i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> en virksomheds produktionslokaler<br />
med et bruttoareal på højst 200m 2 . Det samlede maksimale bruttoetageareal<br />
<strong>til</strong> disse butikker må ikke overstige 400m 2 .<br />
Der må etableres butikker <strong>til</strong> særligt pladskrævende varegrupper med et<br />
bruttoareal på højst 4.000m 2 pr. butik.<br />
Det samlede maksimale bruttoetageareal for butikker <strong>til</strong> særligt pladskrævende<br />
varegrupper må ikke overstige 8.000m 2 .<br />
Der skal etableres et mindst 10m bredt beplantningsbælte i områdets nordlige<br />
del langs med område 1 B3 og 1 B4. Bæltets nærmere udformning fastlægges<br />
af Kommunalbestyrelsen.<br />
Der skal i området sikres areal <strong>til</strong> en evt. ny vej mellem Vesterbro og Frøslevvej.<br />
233
Område 2 Hårlev<br />
Ind<strong>til</strong> 1857 havde købstæderne eneret på at drive handel og <strong>til</strong> dels også håndværk.<br />
Efter næringsfrihedslovens indførelse dette år kunne der også blive handlet og forarbejdet<br />
varer i landsbyerne, og anlæggelsen af jernbanerne skal ses i sammenhæng<br />
med disse store forandringer i samfundet.<br />
I Roskilde Amts kulturhistoriske redegørelse fra 2003 karakteriseres Hårlev som et<br />
landsbyejerlaug med stationsbystatus.<br />
Ejerlaugets agrare træk er stærkt neddæmpede i og omkring bykernen. Nyeste tids<br />
anlæg og bebyggelser præger ejerlauget i form af bolig- og industriområder.<br />
Landskabeligt ligger Hårlev i det åbne intensivt dyrkede landskab med mange gårde,<br />
husmandsrækker, landsbyer og hegn. Dyrkningsfelterne er store, og landskabskarakteren<br />
er præget af enkle, store træk.<br />
Hårlev er en forteby med stjerne-blokudskiftede jorder.<br />
En del af den gamle landsbykerne har bevarede strukturer og bebyggelser. Det drejer<br />
sig om uregulerede vejforløb, den gamle store forte med gadekær bebygget<br />
med nogle gamle og nyere småhuse, en lille forte, kirken med præstegård samt et<br />
par gårde og småhuse. Dette er spor fra den tid, hvor Hårlev fungerede som landsby.<br />
Østbanen, jernbanestrækningen Køge-Hårlev-Fakse-Rødvig, blev etableret i 1879<br />
og i den forbindelse blev der anlagt en station i behørig afstand fra landsbykernen.<br />
Hårlev blev et trafikknudepunkt, og der blev hurtigt bygget nyt omkring stationen,<br />
som i 1900-tallet udviklede sig <strong>til</strong> et stationsmiljø.<br />
I stationsmiljøet er der i dag spor fra perioden i form af stationsbygningen med<br />
billetsalg, ventesal og post med bolig på første sal. Der er også sidebygning og remiseanlæg.<br />
Et lille stykke gade med karakteristiske røde stationshuse med butik i<br />
stueplan og bolig på 1. sal er typiske for en stationsby.<br />
Fra andelstiden er der mejeribygning fra 1884, en bryggeribygning, som i dag har<br />
fået ny funktion og fungerer som bolig, samt et missionshus fra 1925.<br />
Efterhånden er landsbykerne og stationsbymiljø vokset sammen. De bindes sammen<br />
af nyere tids bebyggelser i form af parcelhuse, butikker, liberale erhverv,<br />
småhåndværk og service.<br />
Hårlev har som stations- og handelsby været væsentlig for det omgivende opland<br />
og landsbyerne.<br />
Den rolle har den <strong>til</strong> dels stadig, men ikke så markant som tidligere. Hårlev har<br />
gennem flere år udviklet sig fra en lokal oplandsby <strong>til</strong> en boligby.<br />
Efter sin størrelse har Hårlev et meget udstrakt areal <strong>til</strong> centerformål. Byens butikker<br />
og servicefunktioner ligger da også meget spredt i byområdet, men dog med en<br />
vis koncentration i området omkring stationen.<br />
Krydsningen mellem banen og Hovedgaden betragtes som tyngdepunktet i Hårlev.<br />
Hver dag står ca. 600 mennesker på og af toget, og med nærheden <strong>til</strong> kro, rådhus<br />
og diverse butikker satses på at udvikle nye og koncentrere eksisterende funktioner<br />
i netop dette område.<br />
234
Hårlev Hovedgade før<br />
Hårlev Hovedgade nu<br />
Med en planlagt styrkelse af den kollektive trafik i form af flere afgange har stationen<br />
og dens nærmeste omgivelser de rette forudsætninger for at være det sted i<br />
byen, hvor aktiviteter koncentreres, og hvor der gøres en særlig indsat for bymiljøets<br />
kvalitet.<br />
Bevaringsværdige bygninger.<br />
Hårlevs bevaringsværdige bymiljø er koncentreret omkring stationen med den typiske<br />
arkitektur fra en periode, hvor jernbanen skabte vækst og nye tider i landsbyen<br />
Hårlev.<br />
Kommunalbestyrelsen har gennem en årrække administreret byggeri og ombygninger<br />
i Hovedgaden efter Lokalplan 1-10, hvis hovedformål er at bevare den karakteristiske<br />
og bevaringsværdige del af bebyggelsen.<br />
235
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><strong>til</strong>læg nr. 23.<br />
Tidligere planovervejelser om udviklingen i Hårlev er formuleret i <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><strong>til</strong>læg<br />
nr. 23 <strong>til</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><strong>til</strong>læg nr. 23 kan ses på kommunens<br />
hjemmeside.<br />
Byudviklingen mod nordøst.<br />
Den nordøstlige byudvikling har været på ’tegnebrættet’ siden midten af 70-erne.<br />
Jernbanetracéet og Køgevej betragtes som en varig bygrænse.<br />
Rygraden i den aktuelle byudvikling mod øst er den ny forbindelsesvej, som forbinder<br />
Hovedgaden og Køgevej og hermed bliver den centrale adgangsvej <strong>til</strong> Hårlev.<br />
Vejen er netop færdiggjort og indviet i 2009 og fremtræder som en grøn, facadeløs<br />
allé uden direkte adgang for de enkelte ejendomme og med god plads <strong>til</strong> cyklende<br />
og gående.<br />
Grænseområderne mod det åbne land er anvendt med en ekstensiv udnyttelse.<br />
Dels for at sikre en harmonisk overgang <strong>til</strong> landskabet og dels for at beskytte boligområderne<br />
mod støj fra jernbane og landevej.<br />
Bebyggelse<br />
Området nord for vejen opdeles i kvarterer i form af langstrakte, nord-syd-vendte<br />
’øer’ - indbyrdes adskilt af grønne kiler.<br />
En del af arealet er karakteriseret som ’kirkeomgivelse’, og det medfører, at bebyggelserne<br />
skal opføres på en sådan måde, at de ikke forringer oplevelsen af samspillet<br />
mellem kirke og landskab.<br />
De tre ’boligøer’ afsluttes mod nord med yderligere udlæg af arealer, med primær<br />
anvendelse <strong>til</strong> tættere boligformer og institutioner - især institutioner med særligt<br />
behov for adgangen <strong>til</strong> friarealer. Eller <strong>til</strong> en kombination af begge anvendelser.<br />
Syd for fordelingsvejen planlægges et område <strong>til</strong> overvejende mindre boliger udført<br />
som tættere bebyggelsesformer i form af ældrevenlige boliger og med relation <strong>til</strong><br />
funktionerne på plejecentret.<br />
Veje og stier<br />
Områderne nord for fordelingsvejen vejbetjenes af ensidige boligveje på områdernes<br />
østside.<br />
Der sikres et sammenhængende trafikstisystem med god og sikker forbindelse <strong>til</strong><br />
byens eksisterende stinet.<br />
Grønne områder<br />
Bufferzonerne mellem byen og det åbne land har den dobbelte funktion at formidle<br />
overgangen på en harmonisk måde og at beskytte mod eventuelle gener fra jernbanen<br />
og landevejen - visuelt og støjmæssigt.<br />
De grønne kiler mellem boligområderne er <strong>til</strong>rettelagt så de danner ud- og indsigtskiler<br />
mellem den højtliggende Hårlev Kirke og landskabet mod nord.<br />
236
Øvrig byudvikling<br />
Der er udlagt nye byudviklingsområder i den østlige og nordøstlige del af Hårlev<br />
med kort afstand <strong>til</strong> stationen.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Det samlede maksimale bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål er i Hårlev bymidte fastsat <strong>til</strong><br />
10.000m 2 i retningslinjerne.<br />
Der er i sommeren 2009 opgjort et samlet areal på 3.900m 2 i forhold her<strong>til</strong>.<br />
Der udlægges 1.500m 2 bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål, alle <strong>til</strong> dagligvarer.<br />
I Hårlev Bymidte kan der maksimalt planlægges inden for en ramme for nybyggeri og omdannelse<br />
af eksisterende bebyggelse <strong>til</strong> butiksformål på<br />
1.500m 2 for dagligvarer med en maksimal butiksstørrelse på 1.500m 2 .<br />
237
Boligområde 2 B1 Det centrale boligområde<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for tæt lav og 30 for parcelhuse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8.5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 250m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Landzone overføres <strong>til</strong> byzone gennem lokalplanlægning.<br />
Lokalplan Lokalplanerne 1-01, 1-03, 1-04, 1-05, 1-08, 1-10, 1-11,<br />
1-15, 1-22, 1-24, 1-25, 1-26, 1-27, 1-29,<br />
1-30 og Byplanvedtægt 4.<br />
Boligområde 2 B4 Hårlev Nord I<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
børneinstitutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt lavt byggeri og 30 for parcelhuse og dobbelthuse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse på 750m² for parcelhuse, 500m² for dobbelthuse og<br />
300m² for tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 102<br />
Andet Ca. 70 boliger<br />
Boligområde 2 B5 Hårlev Nord II<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
børneinstitutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt lavt byggeri og 30 for parcelhuse og dobbelthuse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse på 750m² for parcelhuse, 500m² for dobbelthuse og<br />
300m² for tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan<br />
Andet Ca. 45 boliger<br />
238
Boligområde 2 B6 Hårlev Øst<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
institutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt lavt byggeri og 30 for parcelhuse og dobbelthuse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse på 750m² for parcelhuse, 500m² for dobbelthuse og<br />
300m² for tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Landzone overføres <strong>til</strong> byzone gennem lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
Andet Ca. 45-60 boliger afhængig af anvendelse.<br />
Boligområde 2 B7 Høvdinggården II<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
børneinstitutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben/lav, tæt/lav og lejlighedsbebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt/lavt byggeri og lejligheder og 30 for parcelhuse.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage for åben lav, 2 etager for tæt lav og lejligheder og højde maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 750m² for åben lav, 500m 2 for dobbelthuse og 300m 2 for<br />
øvrig tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
Andet Opdeles i etape 1 og etape 2. Etape 2 må tidligst påbegyndes i 2012 og kun, såfremt<br />
mere end 75 % af boligerne i etape 1 er igangsat.<br />
Langs områdets afgrænsning mod det åbne land skal der af hensyn <strong>til</strong> landskabsinteresser<br />
i det åbne land udlægges, plantes og vedligeholdes afskærmende beplantningsbælter<br />
med en bredde af 5-10m.<br />
Boligområde 2 B8 Hårlev Vest<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
børneinstitutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben/lav, tæt/lav og lejlighedsbebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt lavt byggeri og lejligheder og 30 for parcelhuse.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage for åben lav, 2 etager for tæt lav og lejligheder og højde maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 750m² for åben lav, 500m 2 for dobbelthuse og 300m 2 for<br />
øvrig tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
Andet Langs områdets afgrænsning mod det åbne land skal der af hensyn <strong>til</strong> landskabsinteresser<br />
i det åbne land udlægges, plantes og vedligeholdes afskærmende beplantningsbælter<br />
med en bredde af 5-10m.<br />
239
Centerområde 2 C1 Hårlev Landsby<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område<br />
o.lign., offentlige formål som børneinstitutioner og skole, samt nærmere angivne<br />
erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav i harmoni med den eksisterende bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og højde maks. 8.5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Byzone med undtagelse af kirke, kirkegård og præstebolig.<br />
Lokalplan<br />
Andet Hårlev kirke og omgivelser er fredet.<br />
En del af området ligger inden for støjkonsekvensområde for skydebane.<br />
Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være<br />
mindst:<br />
1 plads pr. 100m 2<br />
boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m 2<br />
kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m 2<br />
butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
Centerområde 2 C2 Hårlev Bymidte (Stationsbyen)<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Mulighed for sammenbygning af forretningsbebyggelse over skel, når bygningshøjden<br />
er 2 etager.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for tæt lavt boligbyggeri, 45 for forretningsejendomme og 30 for parcelhuse.<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og maks. højde på 8,5m for forretningsejendomme og tæt lavt byggeri,<br />
1½ etage og maks. højde på 8,5m for parcelhuse og højst 1 etage og maks. højde<br />
på 6,5m for Super Brugsen.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m² for åben lav og forretningsejendomme og 500m 2 for<br />
tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 112.<br />
Andet Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være mindst:<br />
1 plads pr. 100m2 boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m2 kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m2 butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
240
Offentlige<br />
områder<br />
Anvendelse Jernbaneformål<br />
2 D1 Hårlev Station og stationsområdet<br />
Erhvervsområde 2 E1 Erhvervsområde ved Industrivej<br />
Anvendelse Lettere produktion og handels-, service- og uds<strong>til</strong>lingsvirksomhed med mulighed<br />
for en bolig.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 40 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og maks. højde på 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 1.500m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan<br />
Andet Områdets nordlige dele indgår i langsigtede overvejelser om omdannelse <strong>til</strong><br />
mere centerorienterede anvendelser.<br />
Erhvervsområde 2 E2 Erhvervsområde Hårlev Syd<br />
Anvendelse Industri- og lagervirksomhed.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 40 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og højde maks. 8,5m med mulighed for større højder <strong>til</strong> tekniske installationer<br />
(f.eks. skorsten).<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan<br />
Erhvervsområde 2 E3 Modtageplads<br />
Anvendelse Modtageplads for affald og kompost.<br />
Bebyggelseskarakter Driftsbetingede bygninger.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde Højst 5m.<br />
Udstykning Ingen udstykning.<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan 1-16.<br />
241
Erhvervsområde 2 E4 Erhvervsområde Hårlev Syd<br />
Anvendelse Industri- og lagervirksomhed med mulighed for mindre butikker i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong><br />
en virksomheds produktionslokaler og butikker der alene forhandler særligt<br />
pladskrævende varer.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 40 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og højde maks. 8,5m. En lokalplan kan muliggøre, at der i dele af<br />
området kan opføres bebyggelse med en højde på op <strong>til</strong> 12m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan<br />
Andet Der må etableres mindre butikker i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> en virksomheds produktionslokaler<br />
med et bruttoetageareal på højst 200m 2 pr. butik.<br />
Det samlede maksimale bruttoetageareal <strong>til</strong> disse butikker må ikke overstige<br />
600m 2 .<br />
Der må etableres butikker med særligt pladskrævende varegrupper med et<br />
bruttoareal på højst 4.000m 2 pr. butik.<br />
Det samlede maksimale bruttoetageareal for butikker <strong>til</strong> særligt pladskrævende<br />
varegrupper må ikke overstige 12.000m 2 .<br />
Der skal sikres muligheder for placering af anlæg <strong>til</strong> forsinkelse af afledning af<br />
overfladevand.<br />
Rekreative områder<br />
Anvendelse Hårlev Byskov.<br />
242<br />
2 R1 Hårlev Byskov<br />
Bebyggelseskarakter Enkelte mindre bygninger <strong>til</strong> områdets drift.<br />
Bebyggelsesprocent Højst 40 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 3m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan 1-11.<br />
Andet Bevares og vedligeholdes som løvskov.<br />
Rekreative<br />
områder<br />
Anvendelse Spejderaktiviteter.<br />
2 R2 Spejderengen ved Pilevænget<br />
Bebyggelseskarakter Enkelte mindre bygninger <strong>til</strong> områdets drift.<br />
Bebyggelsesprocent 10 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 3,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan
Område 3 Strøby Egede<br />
Strøby Egede kan karakteriseres som forstadsboligby.<br />
Byen gennemskæres og opdeles af den stærkt trafikerede <strong>Stevns</strong>vej.<br />
Boligområderne er især opført i 60- og 70-erne, og nærheden <strong>til</strong> naturen er et væsentligt<br />
aktiv for borgerne, som erhvervsmæssigt især er knyttet <strong>til</strong> Køge og Københavnsområdet.<br />
Beliggenheden ved kysten og Tryggevælde Å giver markante og naturgivne begrænsninger<br />
for ny byvækst.<br />
Kysten ved Strøby Egede Tryggevælde Å set fra Prambroen<br />
Som en del af kommuneplanarbejdet arbejdes der på at belyse alternative byudviklingsmodeller.<br />
Centralt i arbejdet står at omlægge trafikken fra byområdet <strong>til</strong> en omfartsvej syd og vest om<br />
byen.<br />
Centerområder<br />
Der er sket en kraftig udbygning af centerområdet, og der er potentiale <strong>til</strong> yderligere udvikling.<br />
Opbygningen af et varieret butiksudbud anses for at være af væsentlig betydning for byområdets<br />
videre udvikling.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Strøby Egede er i detailhandelssammenhæng udpeget som lokalcenter, d.v.s. at det samlede<br />
maksimale bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål er 3.000m 2 .<br />
Der er i sommeren 2009 opgjort et samlet areal på 1.600m 2 i forhold her<strong>til</strong>.<br />
I Strøby Egede Detailhandelsområde – ses på kortet side 36 - kan der maksimalt planlægges<br />
inden for en ramme for nybyggeri og omdannelse af eksisterende bebyggelse <strong>til</strong> butiksformål<br />
på<br />
1.200m 2 for dagligvarer og<br />
200m 2 for udvalgsvarer.<br />
De maksimale butiksstørrelser er<br />
1.000m 2 for dagligvarer og<br />
500m 2 for udvalgsvarer.<br />
243
Boligområde 3 B1 Ved Prambroen<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
offentlige formål samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for hver ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m².<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplan 2-11.<br />
Andet Bebyggelse skal opføres i harmoni med eksisterende bebyggelse i området.<br />
Boligområde 3 B2 Ved Poppelvej<br />
3 B3 Ved Skovvangsvej<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
offentlige formål samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m² for åben lav og 350m 2 for tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplanerne 2-03, 2-04, 2-14 og 2-19.<br />
Andet Bebyggelse skal opføres i harmoni med eksisterende bebyggelse i området.<br />
244
Boligområde 3 B4 Ved Rubinvej<br />
3 B5 Amerikanergården I<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
offentlige formål samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m² for åben lav og 500m 2 for tæt lav.<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplanerne 2-02, 2-09 og 2-18.<br />
Andet Bebyggelse skal opføres i harmoni med eksisterende bebyggelse i området.<br />
Boligområde 3 B6 Amerikanergården II<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
offentlige formål samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 800m² for åben lav og 300m 2 for tæt lav.<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplanerne 2-02, 2-09 og 2-18.<br />
Andet Bebyggelse skal opføres i harmoni med eksisterende bebyggelse i området.<br />
Boligområde 3 B7 Caravangrunden<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
offentlige formål samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lavt.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 2 etager og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 250m 2 .<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplan 2-20.<br />
245
Boligområde 3 B8 Nimgården I<br />
3 B9 Nimgården II<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
børneinstitutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for parcelhuse og dobbelthuse og 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt lavt byggeri.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 2 etager og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 750m² for parcelhuse, 500m² for dobbelthuse og<br />
300m² for tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Område 3 B8 er byzone.<br />
Område 3 B9 overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 101.<br />
Andet Udbygningen af Område 3 B9 forudsætter, at Område 3 B8 er helt eller næsten udbygget,<br />
dvs 75 % af boligerne skal være igangsat.<br />
Område 3 B8: ca. 60 boliger og Område 3 B9: ca. 75 boliger.<br />
Boligområde 3 B10 Stolpegården I<br />
3 B11 Stolpegården II<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
børneinstitutioner, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området<br />
uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for parcelhuse og dobbelthuse og 40 for storparceller <strong>til</strong> tæt lavt byggeri.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 2 etager og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 750m² for parcelhuse, 500m² for dobbelthuse og<br />
300m² for tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Område 3 B10 er byzone.<br />
Område 3 B11 overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 103.<br />
Andet Område 3 B10 er etape 1, og Område 3 B11 er etape 2.<br />
Udbygningen af Område 3 B11 forudsætter, at Område 3 B10 er helt eller næsten<br />
udbygget, dvs 75 % af boligerne skal være igangsat.<br />
Område 3 B10: 60-70 boliger og Område 3 B11: ca. 55 boliger.<br />
Boligområde 3 B12 Boligområde ved åen<br />
Anvendelse Boligformål.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav, åben lav og lejlighedsbebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 45.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 2 etager og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 250m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 104.<br />
Andet Der kan maksimalt etableres 9 boliger inden for området.<br />
246
Centerområde 3 C1 Centerområde med boliger<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Boliger og centerbebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og højde maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 for åben lav og forretningsejendomme og 300m 2 for<br />
tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan 2-13 og 2-15.<br />
Andet Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være mindst:<br />
1 plads pr. 100m 2 boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m 2 kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m 2 butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
Centerområde 3 C2 Strøby Egede Centrum<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden<br />
genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Boliger og centerbebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for boligejendomme og 40 for erhvervsejendomme.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og højde max 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplanerne 2-13 og 2-15.<br />
Andet Parkeringspladser etableres af bygherren, idet der principielt skal være mindst:<br />
1 plads pr. 100m 2 boligetageareal<br />
1 plads pr. 50m 2 kontoretageareal<br />
1 plads pr. 25m 2 butiksetageareal.<br />
Såfremt det ikke er muligt at etablere pladserne, skal bygherren bidrage økonomisk<br />
her<strong>til</strong> efter retningslinier fastsat af Kommunalbestyrelsen.<br />
247
Offentlige<br />
områder<br />
248<br />
3 D1 Strøbyskolen og børneinstitution<br />
Anvendelse Offentligt formål, skole, idræt, institutioner.<br />
Bebyggelseskarakter Ny bebyggelse <strong>til</strong>passes eksisterende byggeri.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og 8,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplanerne 2-10 og 107.<br />
Offentlige<br />
områder<br />
Anvendelse Renseanlæg.<br />
3 D2 Renseanlæg<br />
Bebyggelseskarakter Driftsbetingede bygninger.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde 1 etage og 5m.<br />
Udstykning Ingen udstykning.<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan 6-07.<br />
Rekreative<br />
områder<br />
3 R1 Solgårdsparken<br />
Anvendelse Rekreative formål, park.<br />
Bebyggelseskarakter Kun mindre bygninger <strong>til</strong> områdets drift.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan 2-05.<br />
Andet Omfattet af strandbeskyttelse.<br />
Rekreative<br />
områder<br />
Anvendelse Rekreative formål<br />
Bebyggelseskarakter Ingen bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold<br />
Lokalplan<br />
3 R2 Strandgrunden for ”Ege”<br />
Andet Omfattet af strandbeskyttelse.
Rekreative<br />
områder<br />
3 R3 Strandområdet ”Vejs Ende”<br />
Anvendelse Rekreative formål, fritidsareal og badestrand<br />
Bebyggelseskarakter Ingen bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone<br />
Lokalplan Lokalplan 5-02<br />
Andet Omfattet af strandbeskyttelse.<br />
Rekreative<br />
områder<br />
Anvendelse Fiskeri- og lystbådehavn<br />
Bebyggelseskarakter Bebyggelse i 1 etage.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde Højst 5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Sommerhusområde.<br />
Lokalplan Lokalplan 5-06.<br />
3 H1 Fiskeri- og lystbådehavn<br />
Andet Omfattet af strandbeskyttelse.<br />
Sommerhusområder<br />
3 S1 Sommerhusområdet<br />
Anvendelse Sommerhuse samt restauranter og dagligvarebutikker <strong>til</strong> områdets forsyning.<br />
Bebyggelseskarakter Sommerhuse i én etage, eksisterende helårshuse 1½ etage.<br />
Bebyggelsesprocent 15 for sommerhuse og 30 for eksisterende helårsejendomme.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 5m for sommerhuse og 8,5m for helårshuse.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 800m 2 .<br />
Zoneforhold Sommerhusområde.<br />
Lokalplan Lokalplanerne 5-03, 5-04, 5-05.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
249
Område 4 Rødvig<br />
Jernbanen fra Køge <strong>til</strong> Fakse Ladeplads blev bygget i 1879, og sidesporet <strong>til</strong> Rødvig via jernbaneknudepunktet<br />
Hårlev gjorde Store Heddinge <strong>til</strong> en stationsby.<br />
Men da der på godsejer Scavenius initiativ omkring 1840 blev anlagt en skibsbro med sliske<br />
og kran i Rødvig, og da der senere – i 1861 – blev opført en egentlig havn, fik byen del i<br />
udviklingen med øget fiskeri, handel og industri, og Rødvig voksede op omkring havnen.<br />
Jernbanens anlæggelse tværs over <strong>Stevns</strong> gav også vækst <strong>til</strong> flere andre landsbyer men slet<br />
ikke i Rødvigs målestok.<br />
Rødvig blev jernbanens endestation.<br />
Rødvig by med fiskeri- og lystbådehavn.<br />
250
Rødvig Lade- og Fiskeplads i Lille Heddinge sogn hørte oprindelig under Gjorslev.<br />
I dag er Rødvig, trods fiskeriets <strong>til</strong>bagegang, en af Sjællands største fiskerihavne.<br />
Men havnebyen har mistet en del af sit oprindelige præg, bl. a. er pakhusene væk. Til gengæld<br />
er der en del turisme, hvilket præger den kystnære del af byen.<br />
Det er nær havnen, man fornemmer den ældste bebyggelse med stationen, kroen og ”Harmonien”.<br />
Bygningerne ligger tæt ved vejen og udgør et sammenhængende miljø.<br />
Havnen domineres af det ombyggede pakhus.<br />
Midt i Rødvig finder man en stor enkelthusbebyggelse. Her er det oprindelige Rødvig.<br />
Rødvig Havn som den så ud efter 1861. Fra venstre ses havnefogedboligen, midt i<br />
billedet en kalkovn og lodshuset, der begge forsvandt under stormfloden i 1872, og<br />
endelig flintovnen.<br />
Pakhus og flintovn-kopi i dag<br />
251
Hovedstruktur<br />
Rødvigs udvikling skal styrkes ved en vis varieret bolig<strong>til</strong>vækst og ved at sikre betingelserne<br />
for erhvervene, specielt fiskerierhvervet. Samtidig bør der gives mulighed for en moderat<br />
udvikling som ferie- og fritidsområde.<br />
Der er åbnet mulighed for en udvidelse af lystbådehavnen mod øst.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Rødvig er i detailhandelssammenhæng udpeget som lokalcenter, d.v.s. at det samlede maksimale<br />
bruttoetageareal <strong>til</strong> butiksformål er 3.000m 2 .<br />
Der er i sommeren 2009 opgjort et samlet areal på 1.700m 2 i forhold her<strong>til</strong>.<br />
I Rødvig Detailhandelsområde – ses på kortet side 44 - kan der maksimalt planlægges inden<br />
for en ramme for nybyggeri og omdannelse af eksisterende bebyggelse <strong>til</strong> butiksformål på<br />
600m 2 for dagligvarer og 700m 2 for udvalgsvarer.<br />
De maksimale butiksstørrelser er<br />
1.000m 2 for dagligvarer og<br />
500m 2 for udvalgsvarer.<br />
252
RAMMEBESTEMMELSER<br />
Boligområde 4 B1 Den østlige bydel<br />
4 B2 Strandvejskvarteret<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., offentlige formål, mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan En del af Område 4 B2 er omfattet af Lokalplan nr. 20 og Lokalplan nr. 98.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Boligområde 4 B3 Nord for Vemmetoftevej<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., offentlige formål, mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage ved åben lav og 2 etager ved tæt lav bebyggelse og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan En del af Område 4 B3 er omfattet af Lokalplan nr. 34, 62, 84, 93, 105 og 108.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Ved lokalplanlægning skal der tages de nødvendige hensyn <strong>til</strong> grundvandsbeskyttelsen.<br />
Boligområde 4 B4 Gartnerjorden<br />
Anvendelse Pleje- og ældreboliger med <strong>til</strong>hørende fællesfunktioner.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 7m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan En del af Område 4 B4 er omfattet af Lokalplan nr. 19, 37 og 58.<br />
253
Boligområde 4 B5 Nord for Friskolen<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i<br />
området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage ved åben lav og 2 etager ved tæt lav bebyggelse og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 96.<br />
Boligområde 4 B6 Thorsgård<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning samt nærmere<br />
angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage ved åben lav og 2 etager ved tæt lav bebyggelse og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 95<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Der skal etableres et beplantningsbælte langs områdets ydre afgrænsninger mod det<br />
åbne land.<br />
Boligområde 4 B7 Boldbanerne<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i<br />
området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage ved åben lav og 2 etager ved tæt lav bebyggelse og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
254
Boligområde 4 B8 Damgårdskvarteret<br />
4 B9 Nord for Vemmetoftevej<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning samt nærmere<br />
angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – tæt lav og åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for åben lav og 40 for tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage ved åben lav og 2 etager ved tæt lav bebyggelse og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Der skal etableres et beplantningsbælte langs områdets ydre afgrænsninger mod det<br />
åbne land.<br />
Centerområde 4 C1 Område ved Hovedgaden<br />
4 C2 Vemmetoftevej og Friskolen<br />
4 C3 Det centrale byområde<br />
Anvendelse Centerformål og boligformål (butikker, liberale erhverv, offentlige formål, boliger)<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav, 40 ved tæt lav bebyggelse og 50 ved anden bebyggelse.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 300m².<br />
Zoneforhold Byzone og landzone.<br />
Lokalplan En del af område 4 C1 er omfattet af Lokalplan nr. 41.<br />
En del af område 4 C2 er omfattet af Lokalplan nr. 56 og 6.<br />
En del af område 4 C3 er omfattet af Lokalplan nr. 12 og Lokalplan nr. 42.<br />
Andet Der skal etableres 1 parkeringsplads pr. 25 m 2 butiksareal og 1 parkeringsplads<br />
pr. 50m 2 erhvervsareal.<br />
Der skal sikres opholdsarealer svarende <strong>til</strong> 25 % af det samlede etageareal.<br />
255
Off. områder 4 D2 Ved Rødvigvej<br />
Anvendelse Offentlige formål (idrætsanlæg o.lign.).<br />
Bebyggelseskarakter Bygninger <strong>til</strong> områdets drift.<br />
Bebyggelsesprocent 10 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og maks. 8,5m. Dog kan en sportshal eller lignende efter Kommunalbestyrelsens<br />
godkendelse opføres med større højde.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan<br />
Andet Der skal etableres det <strong>til</strong> området nødvendige antal parkeringspladser.<br />
Erhvervsområder<br />
256<br />
4 E2 Fiskerihavnen<br />
Anvendelse Havneformål. Der kan opføres bygninger og anlæg, der har et naturligt <strong>til</strong>hørsforhold<br />
<strong>til</strong> fiskerihavnen såsom oplags-, frems<strong>til</strong>lings- værksteds-, handels-, service-<br />
og lignende virksomhed.<br />
Endvidere kan der opføres anlæg og bebyggelse <strong>til</strong> offentlige formål med naturlig<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> kysten og havnen som helhed.<br />
Bebyggelseskarakter Bygninger og anlæg <strong>til</strong> havnens drift.<br />
Bebyggelsesprocent 10 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og maks. 7,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 51.<br />
Andet En lokalplan kan muliggøre, at der inden for området indpasses anden anvendelse<br />
end nævnt ovenfor, såfremt områdets karakter af havneområde ikke brydes, og<br />
såfremt det ikke medfører væsentlige gener for omgivelserne samt, at der i dele af<br />
området opføres bebyggelse med en bygningshøjde på maksimalt 2 etager med<br />
udnyttet tagetage og maks. højde på 12m.<br />
Erhvervsområder<br />
Der skal etableres det <strong>til</strong> området nødvendige antal parkeringspladser.<br />
4 E3 Lystbådehavnen<br />
Anvendelse Offentlige formål samt <strong>til</strong> ferie- og fritidsformål, såsom lystbådehavn, oplags- og<br />
opholdsområder og lignende.<br />
Bebyggelseskarakter Der kan opføres bebyggelse og anlæg <strong>til</strong> offentlige formål, servicevirksomhed, mindre<br />
butikker og lignende med naturlig <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> lystbådehavnen og kysten.<br />
Bygninger med formål af kulturel art kan endvidere <strong>til</strong>lades indpasset i området.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde 2 etager og maks. 7,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 51.<br />
Andet Der kan etableres udvalgsvarebutikker med et bruttoareal på højst 200 m 2 .<br />
En lokalplan kan muliggøre, at der inden for området indpasses anden anvendelse<br />
end nævnt ovenfor, såfremt områdets karakter af fritidsområde ikke brydes, og<br />
såfremt det ikke medfører væsentlige gener for omgivelserne.<br />
Der skal etableres det <strong>til</strong> området nødvendige antal parkeringspladser.
Sommerhusområder<br />
Anvendelse Sommerhusområde<br />
4 S1 Strandstrædekvarteret<br />
4 S2 Havnelev Enghave<br />
Bebyggelseskarakter Sommerhusbebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 15 for den enkelte ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde 1 etage og maks. 5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Sommerhusområde.<br />
Lokalplan<br />
Sommerhusområder<br />
4 S3 Vestlige udstykning<br />
Anvendelse Sommerhusområde og feriecenter<br />
Bebyggelseskarakter Sommerhusbebyggelse.<br />
Feriecenterbebyggelse skal opføres som tæt lav bebyggelse.<br />
Bebyggelsesprocent 15 for sommerhusejendomme og 30 for eksisterende helårsejendomme samt 10 for<br />
feriecenterområdet.<br />
Bebyggelseshøjde 1 etage og maks. 7m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Sommerhusområde.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 63.<br />
Andet Mindst 25 % af arealet skal anvendes <strong>til</strong> større samlede friarealer.<br />
257
Område 5 Hellested<br />
Hellested var oprindeligt en regelmæssig såkaldt vejforteby, der første gang er omtalt omkring<br />
år 1261 som HÆLGÆSTATHÆ (1261), HÆLLESTATHÆ (1810), med betydningen "helligt<br />
sted".<br />
Før udskiftningen var der 17 gårde og 16 huse. Udskiftningen skete mellem år 1809-13, og<br />
10 gårde skulle udflytte.<br />
Omtrent på samme tid fik byen sit "hospital", eller fattiggård, der lå yderst i det lille stræde<br />
fra Peder Syvvej mod syd.<br />
Hellested ligger på de jævne bakker, hvor terrænet hæver sig fra Tryggevælde Å og<br />
<strong>Stevns</strong> Å op <strong>til</strong> morænefladen. Den store, romanske kirke med senere gotiske <strong>til</strong>føjelser<br />
er opført af kridtstenskvadre.<br />
Kirken er smukt placeret i midten af landsbyens vestlige del og dominerer i kraft af<br />
sin størrelse den øvrige bebyggelse.<br />
Byen har stort set bevaret sit vejnet. Dens overordnede struktur er fint karakteriseret<br />
af Bygadens langstrakte, let krummede forløb, der fra kirkens placering i vest<br />
har en svag stigning <strong>til</strong> landsbyens afslutning mod øst, hvor byen afgrænses af relativt<br />
nyopførte parcelhuse og en større fabriksvirksomheds halbygninger.<br />
Den ældre bebyggelse langs bygaden er meget varieret og kan opdeles i tre bebyggelsesmønstre:<br />
En lille, intim bebyggelse omkring kirken, herefter en meget tæt<br />
småhusbebyggelse, der ligger langs Bygaden og omkring de små sidegader, og så<br />
det tredje mønster, der udgøres af en meget mere spredt bebyggelse, hvor de store<br />
gårde ligger.<br />
Bystrukturen i den ældre bydel mod vest, er overvejende bevaret, ligesom de levende<br />
hegn i landskabet omkring Hellested vidner om stjerneudstykningen, som for<br />
en stor del er intakt.<br />
258
Gaderne er fint markeret af hække og levende hegnsbeplantning, og omkring kirken<br />
og gårdene af høje træer.<br />
Flere steder afbrydes husrækken af markjord, der som åbne ubebyggede vænger<br />
når helt ind <strong>til</strong> Bygaden.<br />
Lokalplan nr. 52, Hellested Lokalcenter 1999, omfatter hele Hellested, inklusive Område 5<br />
B3, Jordbrugsparceller.<br />
Risby er omfattet af Lokalplan nr. 90.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Hellested er i detailhandelssammenhæng udpeget som lokalcenter.<br />
Såfremt der skulle vise sig et behov eller et ønske om udlæg af areal <strong>til</strong> etablering af en ny<br />
butik, vil der blive foretaget en overordnet vurdering af kommunens detailhandelssituation<br />
og eventuelt udarbejdet det nødvendige plangrundlag i form af et kommuneplan<strong>til</strong>læg og en<br />
lokalplan, som vil gøre etableringen mulig.<br />
259
RAMMEBESTEMMELSER<br />
Boligområde 5 B1 Østlige del<br />
5 B4 Nye områder<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8,5m. Facadehøjde højst 3,2m over terræn.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Andet For område 5 B4 (vestlige del) skal der ved lokalplanlægning tages de nødvendige<br />
hensyn <strong>til</strong> grundvandsbeskyttelsen (Hellested Vandværk).<br />
Boligområde 5 B2 Sydlige del<br />
5 B5 Risby<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav eller tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30. Ved lokalplanlægning op <strong>til</strong> 40 for tæt lav bebyggelse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 8,5m. Facadehøjde højst 3,2m over terræn.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 ved åben lav og 350m 2 ved tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52 og 90 (Risby)<br />
Boligområde 5 B3 Jordbrugsparceller<br />
Anvendelse Boligformål i form af jordbrugsparceller. med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser,<br />
grønt område o.lign., samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses<br />
i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Bygninger <strong>til</strong> bolig og drift.<br />
Stuehusets areal må ikke overstige 250m 2 .<br />
Bebyggelsesprocent 10 for samtlige bygninger.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og max 8,5m. Facadehøjde højst 3,2m over terræn.<br />
Udstykning Den enkelte udstykkede parcel må ikke overstige en arealstørrelse på 1ha.<br />
Zoneforhold Forbliver landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Andet Det er <strong>til</strong>ladt på ejendommene at holde husdyr svarende <strong>til</strong> højst 2 dyreenheder, dog<br />
kræves dispensation fra Kommunalbestyrelsen <strong>til</strong> svine-, kvæg-, fåre-, gede- og hestehold<br />
i hvert enkelt <strong>til</strong>fælde. Endvidere skal reglerne for erhvervsmæssigt dyrehold<br />
mht. antal dyreenheder pr. arealenhed overholdes. Dyreholdet må ikke være <strong>til</strong> gene<br />
for de omboende.<br />
260
Centerområde 5 C1 Bygaden<br />
Anvendelse Centerformål herunder boligformål, butikker, håndværksvirksomheder, liberale<br />
erhverv, offentlige formål, samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses<br />
i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 30. Der kan godkendes bebyggelsesprocenter op <strong>til</strong> 50 ved anden bebyggelse og<br />
op <strong>til</strong> 40 for boligbebyggelse ved lokalplanlægning.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og maks. 8,5m. Facadehøjde højst 3,2m over terræn.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Andet Der må etableres mindre butikker i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> en virksomheds produktionslokaler<br />
med et bruttoareal på højst 200m 2 .<br />
261
Offentlige<br />
områder<br />
Offentlige<br />
områder<br />
262<br />
5 D2 Idrætsanlægget<br />
Anvendelse Offentligt formål, idrætsanlæg samlingsplads med mulighed for anlæg af grillplads,<br />
uformelle aktivitets<strong>til</strong>bud, naturlegeplads, og lignende.<br />
Bebyggelseskarakter Ny bebyggelse <strong>til</strong>passes eksisterende byggeri.<br />
Bebyggelsesprocent 10 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og maks. 8,5m. Dog kan en sportshal eller lignende efter Kommunalbestyrelsens<br />
godkendelse opføres med større højde.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Erhvervsområder<br />
5 E1 Det gamle mejeri<br />
Anvendelse Erhvervsformål, lettere industri, lager- og værkstedsvirksomhed, herunder enkelte<br />
boliger (bestyrer-, portnerbolig o.lign.) i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> den enkelte virksomhed.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 50 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Ny bebyggelse må ikke opføres med større højde end nuværende bygninger.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
5 D1 Skoleområdet<br />
Anvendelse Offentligt formål, skole, institutioner, fritidsformål og lignende.<br />
Bebyggelseskarakter Ny bebyggelse <strong>til</strong>passes eksisterende byggeri.<br />
Bebyggelsesprocent 40 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Ny bebyggelse må ikke opføres i større højde end nuværende bygninger, dog kan<br />
en sportshal eller lignende efter Kommunalbestyrelsens godkendelse opføres med<br />
større højde.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Andet Der skal etableres det <strong>til</strong> personalet nødvendige antal parkeringspladser.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Andet Der skal sikres areal <strong>til</strong> et beplantningsbælte på 5m’s bredde langs områdets afgrænsning<br />
mod øst, nord og syd.
Erhvervsområder<br />
5 E2 Parkering<br />
Anvendelse Erhvervsformål i form af en parkeringsplads <strong>til</strong> lastbiler og lignende.<br />
Bebyggelseskarakter Området må ikke bebygges.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Andet Langs områdets ydre afgrænsning mod nord, syd og øst skal der etableres et beplantningsbælte,<br />
med en bredde på min. 5m.<br />
Langs områdets vestlige afgrænsning skal udlægges et areal med mulighed for<br />
etablering af en vej.<br />
Erhvervsområder<br />
5 E3 Spildevandsrenseanlæg/-pumpestation<br />
Anvendelse Erhvervsformål i form af et spildevandsrenseanlæg/pumpestation.<br />
Bebyggelseskarakter Nødvendige driftsbygninger.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 52.<br />
Erhvervsområder<br />
5 J Jordbrug<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Der henvises <strong>til</strong> Lokalplan nr. 52.<br />
263
Område 6 Klippinge<br />
Af studier af stednavne ved vi, at de ældste byer ender på -inge og -um. Klippinge og Store<br />
og Lille Heddinge må derfor være opstået nogenlunde på samme tid.<br />
Ligesom for Rødvigs vedkommende har Klippinge nydt godt af, at jernbanen blev ført fra<br />
Hårlev <strong>til</strong> Store Heddinge. Men der har ikke været de samme udviklingspotentialer her som i<br />
Store Heddinge og Rødvig.<br />
Selvom Klippinge i Dispositionsplanen for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> fra 1973 blev omtalt som én ud<br />
af tre byzoneområder, er der kun sket en begrænset udbygning siden.<br />
Klippinge er præget af to forskellige bebyggelsesstrukturer med jernbanen på kanten af den<br />
gamle landsbys sydlige del og den nyere ‘stationsby’ i nordøst.<br />
Det gamle landsbymiljø er næsten udvisket, men vejnettet er stort set det oprindelige med<br />
hovedgaden, hvorfra tre ‘gafler’ deler sig <strong>til</strong> de forskellige nabobyer.<br />
Byens bebyggelser er meget forskellige, <strong>til</strong>syneladende rodede, men de afspejler på den<br />
anden side også tidens gang - og byudviklingen.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Klippinge er i detailhandelssammenhæng udpeget som lokalcenter.<br />
Såfremt der skulle vise sig et behov eller et ønske om udlæg af areal <strong>til</strong> etablering af en ny<br />
butik, vil der blive foretaget en overordnet vurdering af kommunens detailhandelssituation<br />
og eventuelt udarbejdet det nødvendige plangrundlag i form af et kommuneplan<strong>til</strong>læg og en<br />
lokalplan, som vil gøre etableringen mulig.<br />
264
RAMMEBESTEMMELSER<br />
Boligområde 6 B1 Sydlige del<br />
6 B3 Nordvestlige del<br />
6 B4 Østlige del<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
offentlige formål, mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning samt nærmere angivne<br />
erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og maks. 7m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Byzone og landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 3. En del af område 6 B1 er omfattet af Lokalplan nr. 29.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200m 2 .<br />
Boligområde 6 B2 Nordlige del<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning samt nærmere<br />
angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong><br />
omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav bebyggelse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage ved åben lav, 2 etager ved tæt lav og højde maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 ved åben lav og 350m 2 ved tæt lav bebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone og landzone.<br />
Lokalplan En del af området er omfattet af Lokalplan nr. 4 og 21.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200 m 2 .<br />
Boligområde 6 B5 Brohøj<br />
Anvendelse Pleje- og ældreboliger med <strong>til</strong>hørende fællesfunktioner.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav bebyggelse.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1 etage og maks. 7m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 ved åben lav og 350m 2 ved tæt lav.<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan En del af området er omfattet af Lokalplan nr. 27, 36 og 59.<br />
265
Boligområde 6 B6 Syd for banen<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., offentlige formål, mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage ved åben lav, 2 etager ved tæt lav og højde maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 ved åben lav og 350m 2 ved tæt lav og dobbelthusbebyggelse.<br />
Zoneforhold Byzone og landzone.<br />
Lokalplan En del af området er omfattet af Lokalplan nr. 80.<br />
Andet Ved nybyggeri og omdannelse <strong>til</strong> dagligvarebutikker må bruttoarealet højst udgøre<br />
200 m 2 .<br />
Ved lokalplanlægning skal der tages de nødvendige hensyn <strong>til</strong> grundvandsbeskyttelsen.<br />
Centerområde 6 C1 Centrale bydel<br />
Anvendelse Centerformål herunder boligformål, butikker, liberale erhverv, offentlige formål,<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved boligbebyggelse og 40 ved anden bebyggelse.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og maks. 7m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse for åben lav 700m 2 og for tæt lav 350m².<br />
Zoneforhold Byzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 3.<br />
Andet Der skal etableres 1 parkeringsplads pr. 25 m² butiksareal og 1 parkeringsplads pr.<br />
50 m² øvrigt erhvervsareal.<br />
266
Erhvervsområder<br />
6 E1 Kirkevej/Køgevej<br />
6 E2 Klippinge vest<br />
Anvendelse Erhvervsformål, lettere industri, lager- og håndværksvirksomhed, herunder enkelte<br />
boliger (bestyrer-, portnerbolig o.lign.) i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> den enkelte virksomhed.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 50 pr. ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Maks. 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Landzone overføres <strong>til</strong> byzone ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
Andet Der skal etableres 1 parkeringsplads pr. 50m 2 etageareal.<br />
Der skal etableres et beplantningsbælte langs områdets ydre afgrænsninger.<br />
Rekreative<br />
områder<br />
6 R1 Rekreativt område<br />
Anvendelse Nærrekreative formål, park, stisystem samt afvandingssystem og regnvandsbassiner<br />
(vådområder) med mulighed for et mindre antal boliger.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og maks. 7m.<br />
Udstykning Mindstegrundstørrelse 700m 2 .<br />
Zoneforhold Landzone overføres <strong>til</strong> byzone (og landzone) ved lokalplanlægning.<br />
Lokalplan<br />
267
Område 7 Strøby<br />
Strøby var i 1688 landets største landsbyejerlaug med 58 gårde.<br />
Strøby er en agrar kirkelandsby, hvor jorderne langs kysten er præget af villa-, parcelhus-<br />
og sommerhusudstykninger.<br />
Landskabeligt ligger Strøby i det åbne intensivt dyrkede landskab med mange gårde, husmandsrækker,<br />
landsbyer og hegn.<br />
Før udskiftningen lå alle gårdene i den meget store bykerne.<br />
Strøby blev udskiftet i 1797, og der blev flyttet mange gårde ud af landsbykernen. Nogle<br />
husmænd fik jord i ejerlaugets periferi; bebyggelsen kaldes den dag i dag Strøbylille.<br />
I landsbykernen er der fra tiden efter udskiftningen bevaret gårde og huse, præstegård, mejeribygning,<br />
forsamlingshusbygning fra 1898, som stadig er i funktion, en gammel skolebygning,<br />
som i dag er børneinstitution, kro, småværksteder, handel og nedlagte butikker.<br />
I Strøby er ikke udlagt nye byudviklingsområder. Der er fortsat mulighed for en begrænset<br />
fortætning på eksisterende arealer i byzonen.<br />
I Strøby er der en dagligvarebutik men ingen udvalgsvarebutikker.<br />
Strøby er kommunens store landsby i byzone, som nok har fået <strong>til</strong>ført en del nyere byggeri<br />
de seneste 30-40 år, men landsbykarakteren præger fortsat landsbyen.<br />
Bymiljøet præges af trafikken dels på <strong>Stevns</strong>vej og dels <strong>til</strong> sommerhusområdet.<br />
Byen rummer også et dagcenter for ældre.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Strøby er i detailhandelssammenhæng udpeget som lokalcenter.<br />
Såfremt der skulle vise sig et behov eller et ønske om udlæg af areal <strong>til</strong> etablering af en ny<br />
butik, vil der blive foretaget en overordnet vurdering af kommunens detailhandelssituation<br />
og eventuelt udarbejdet det nødvendige plangrundlag i form af et kommuneplan<strong>til</strong>læg og en<br />
lokalplan, som vil gøre etableringen mulig.<br />
268
Boligområde 7 B1 Strøby<br />
Anvendelse Landsbyformål, boliger, butikker og mindre erhverv <strong>til</strong> lokal forsyning.<br />
Overflødiggjorte og tomme bygninger kan – på vilkår af, at landsbykarakteren ikke<br />
brydes, og såfremt det ikke medfører væsentlige gener for omgivelserne – genanvendes<br />
<strong>til</strong> boliger, erhverv, institutioner eller fritidsaktiviteter.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelse i overensstemmelse med den stedlige byggetradition eller ved at byggeriet<br />
ved sin arkitektoniske udformning og indpasning kan medvirke <strong>til</strong> at bevare karakteren<br />
af det eksisterende miljø.<br />
Restaurering, ombygning og vedligeholdelse af bebyggelse opført før 1940 skal udføres<br />
i samme form, udtryk og materialer svarende <strong>til</strong> bebyggelsens oprindelige s<strong>til</strong> og<br />
arkitektur for at sikre den bygningskulturelle arv og karakter.<br />
Bebyggelsesprocent 30 pr. boligejendom og 40 pr. erhvervsejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse <strong>til</strong> enfamiliehuse 700m² og <strong>til</strong> rækkehuse 500m 2 .<br />
Zoneforhold Byzone og landzone<br />
Lokalplan Lokalplanerne 4-01, 4-02 og 4-5 <strong>til</strong> 4-12.<br />
269
Område 8 Valløby<br />
Valløby er en agrar kirkelandsby med nogle gårde, huse og enkelte servicefunktioner.<br />
Byen er i nogen grad præget af nyeste tids bebyggelser og anlæg i form af parcelhusudstykninger<br />
fra 1960’erne og 1970’erne, højspændingstracé og gartnerier.<br />
Landskabeligt ligger Valløby i det åbne intensivt dyrkede landskab.<br />
Ejerlaugets jorder ligger mod øst ned mod Tryggevælde Ådal, og på den anden side ligger<br />
herregården Vallø, som gennem tiden har været egnens magtcentrum og største arbejdsplads.<br />
De mange husrækker i Valløby ejerlav er bygget <strong>til</strong> herregårdens arbejdere.<br />
Valløby nævnes første gang i 1318.<br />
Landsbyen blev udskiftet i 1805, og der er i landsbykernen bevaret spor fra før udskiftningen,<br />
bl.a. uregulerede vejforløb og kirkens og gårdenes placering.<br />
I dag byens brugs er lukket, men tankstationen ved landevejen sikrer fortsat mulighed for<br />
indkøb af dagligvarer.<br />
Byen er forbundet med Strøby Egede med en sti, der krydser <strong>Stevns</strong>vej via en tunnel, så<br />
skolebørn kan komme sikkert i skole.<br />
Detailhandelsrammer<br />
Valløby er i detailhandelssammenhæng udpeget som lokalcenter.<br />
Såfremt der skulle vise sig et behov eller et ønske om udlæg af areal <strong>til</strong> etablering af en ny<br />
butik, vil der blive foretaget en overordnet vurdering af kommunens detailhandelssituation<br />
og eventuelt udarbejdet det nødvendige plangrundlag i form af et kommuneplan<strong>til</strong>læg og en<br />
lokalplan, som vil gøre etableringen mulig.<br />
270
Boligområde 8 B1 Vallørækken<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner, legepladser,<br />
grønt område o.lign., offentlige formål samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan<br />
indpasses i området uden genevirkninger i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m².<br />
Zoneforhold Forbliver landzone<br />
Lokalplan Lokalplan 6-06.<br />
Boligområde 8 B2 Møllemarken og Møllerækken<br />
8 B3 Bakkehældet og Sognevej<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m².<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan<br />
Boligområde 8 B4 Arealet vest for landsbyen<br />
Anvendelse Boligformål med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom legepladser, grønt område o.lign.,<br />
samt nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger<br />
i forhold <strong>til</strong> omgivelserne.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav og tæt lav.<br />
Bebyggelsesprocent 30 ved åben lav og 40 ved tæt lav.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 900m² for åben lav og 500m 2 for tæt lav.<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplan 3-07.<br />
Andet Bebyggelse skal opføres i harmoni med eksisterende bebyggelse i området.<br />
271
Boligområde 8 C1 Landsbyen<br />
Anvendelse Landsbyformål, boliger, butikker og mindre erhverv <strong>til</strong> lokal forsyning.<br />
Overflødiggjorte og tomme bygninger kan – på vilkår af, at landsbykarakteren ikke<br />
brydes, og såfremt det ikke medfører væsentlige gener for omgivelserne – genanvendes<br />
<strong>til</strong> boliger, erhverv, institutioner eller fritidsaktiviteter.<br />
Bebyggelseskarakter Beboelse – åben lav.<br />
Bebyggelse i overensstemmelse med den stedlige byggetradition eller ved at byggeriet<br />
ved sin arkitektoniske udformning og indpasning kan medvirke <strong>til</strong> at bevare karakteren<br />
af det eksisterende miljø.<br />
Restaurering, ombygning og vedligeholdelse af bebyggelse opført før 1940 skal udføres<br />
i samme form, udtryk og materialer svarende <strong>til</strong> bebyggelsens oprindelige s<strong>til</strong> og<br />
arkitektur for at sikre den bygningskulturelle arv og karakter.<br />
Bebyggelsesprocent 30 pr. boligejendom og 40 pr. erhvervsejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Mindste grundstørrelse 700m².<br />
Zoneforhold Byzone<br />
Lokalplan Lokalplanerne 15, 3-04 og 3-05.<br />
272
Område 9 Landzonen<br />
De afgrænsede landsbyer i landzone<br />
Generelle rammer<br />
De afgrænsede landsbyer forbliver i landzone.<br />
Tidligere var en afgrænsning af en landsby ensbetydende med, at den pågældende kommunalbestyrelse<br />
fik zonelovskompetencen i landsbyen.<br />
Efter ændringen af planloven, hvor kompetencen <strong>til</strong> at meddele <strong>til</strong>ladelser i hele landzonen<br />
overgik <strong>til</strong> kommunerne, har afgrænsningen af landsbyerne fået en anden betydning.<br />
Naturklagenævnet har i en række afgørelser slået fast, at den landsbyafgrænsning, som<br />
tidligere var en kompetence-grænse mellem amt og kommune, nu må opfattes som en form<br />
for planlægning – en grænse mellem landsbyen og det åbne land.<br />
Inden for landsbyafgrænsningen kan der gives <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> boligbyggeri, hvis det passer<br />
sammen med planlægningsmæssige hensyn, natur- og kulturhistoriske interesser samt nabohensyn.<br />
Derimod skal der ikke gives <strong>til</strong>ladelser lige uden for landsbyafgrænsningen, fordi det vil udviske<br />
den ønskede grænse mellem landsby og landskab, og fordi det ikke er, hvad kommunen<br />
og landsbyen er blevet enige om via kommuneplanprocessen(citat fra forslaget <strong>til</strong> Regionplan<br />
2005-17 for Storstrøms Amt).<br />
Det er meningen, at de fleste landsbyer i kommunen skal afgrænses i planperioden.<br />
Formålet med afgrænsningen af bysamfundene i det åbne land er at lette administration af<br />
landzonebestemmelserne i disse områder, og samtidig vil rammerne være nødvendige udgangspunkter<br />
ved evt. lokalplanlægning i landsbyerne.<br />
Detailhandel<br />
Der gives generelt mulighed for etablering af dagligvarebutik med et bruttoareal på højst<br />
250 m 2 og udvalgsvarebutik med et bruttoareal på højst 200 m 2 .<br />
Bevaring<br />
Landsbyernes miljømæssige kvaliteter skal søges fastholdt, særligt i forbindelse med nybyggeri,<br />
ombygning og vedligeholdelse. Dog uden at forhindre, at der kan ske en naturlig og<br />
nødvendig fornyelse. De kvaliteter, der skal bevares, drejer sig om det samlede miljø, enkelthuse,<br />
beplantning, vejforløb og gadejord.<br />
Se heftet ”BEVARING OG FORNYELSE i landsbyer og det åbne land på <strong>Stevns</strong>” LINK <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> 1997, som er en mindre vejledning, med råd om bevaring og udvikling af landsbyernes<br />
bebyggelse og karakter.<br />
Boliger og anden bebyggelse<br />
Der forudsættes et begrænset boligbyggeri i landsbyerne. For Sigerslev og Lunds vedkommende<br />
kan etablering af nye udstykninger <strong>til</strong> bebyggelse og anlæg kun ske ved lokalplanlægning.<br />
273
Erhverv<br />
Mindre erhverv skal have mulighed for etablering i landsbyerne.<br />
Kystnærhedszonen<br />
En del af Valløby (er behandlet i det foregående afsnit), Holtug, Sigerslev, Højerup, Lille Heddinge<br />
og Lund er beliggende i kystnærhedszonen, og egentlig byvækst er ikke mulig, med<br />
mindre der er en særlig planlægningsmæssig eller funktionel begrundelse for en kystnær<br />
lokalisering.<br />
274
Fælles rammer for de afgrænsede landsbyer:<br />
Afgrænset landsby<br />
Anvendelse Landsbyformål, boliger, offentlige formål, butikker og mindre erhverv <strong>til</strong> lokal forsyning.<br />
Servicevirksomheder, institutioner og fællesanlæg kan <strong>til</strong>lades indpasset i området.<br />
Overflødiggjorte og tomme bygninger kan – på vilkår af, at landsbykarakteren ikke<br />
brydes, og såfremt det ikke medfører væsentlige gener for omgivelserne – genanvendes<br />
<strong>til</strong> boliger, erhverv, institutioner eller fritidsaktiviteter.<br />
Bebyggelseskarakter Bebyggelse i overensstemmelse med den stedlige byggetradition eller ved at byggeriet<br />
ved sin arkitektoniske udformning og indpasning kan medvirke <strong>til</strong> at bevare<br />
karakteren af det eksisterende miljø.<br />
Restaurering, ombygning og vedligeholdelse af bebyggelse opført før 1940 skal<br />
udføres i samme form, udtryk og materialer svarende <strong>til</strong> bebyggelsens oprindelige<br />
s<strong>til</strong> og arkitektur for at sikre den bygningskulturelle arv og karakter.<br />
Bebyggelsesprocent 30 pr. ejendom.<br />
Ved lokalplanlægning for dele af landsbyen:<br />
35 pr. ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 8,5m og som hovedregel ikke mere end 1½ etage.<br />
Større højde, hvis hensynet <strong>til</strong> en virksomheds eller et anlægs drift taler for det.<br />
Udstykning Grunde <strong>til</strong> enfamiliehuse mindst 1.200m².<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Ved lokalplanlægning for delområder mindst 700m 2 .<br />
Ved lokalplanlægning af nye udstykninger skal der sikres areal <strong>til</strong> evt. forsinkelsesbassin<br />
<strong>til</strong> regnvandsafledning, ligesom adgangen <strong>til</strong> rekreativ udfoldelse skal sikres,<br />
evt. gennem arealreservation <strong>til</strong> anlæg af stier, grønne områder m.v.<br />
Andet Mulighed for etablering af dagligvarebutik med et bruttoareal på højst 250m 2 og<br />
udvalgsvarebutik med et bruttoareal på højst 200m 2 .<br />
Fælles friarealer såsom gadekær, branddamme, græsarealer, stier, fortove, og<br />
lign. skal registreres, fastholdes, plejes og være <strong>til</strong>gængelige.<br />
Friarealer mod vej - private som offentlige - skal søges friholdt for oplagring.<br />
Karakterfuld beplantning skal søges fastholdt.<br />
En bevarende lokalplan skal omfatte hele landsbyen og indeholde en registrering<br />
af eksisterende forhold samt bestemmelser <strong>til</strong> sikring af bystrukturen, bevaringsværdig<br />
bebyggelse samt bevaring og pleje af gadejord, gadekær, majstang m.v.<br />
og værdifuld bevoksning.<br />
En lokalplan skal indeholde retningslinjer for regulering af trafikken med henblik på<br />
forbedrede forhold for cyklister og fodgængere.<br />
Eventuelle afvigelser fra disse fælles rammer findes under den enkelte landsby.<br />
275
Område 9.1 Vråby<br />
Vråby er en mindre agrar kirkelandsby med få gårde, huse og få servicefunktioner.<br />
Landskabeligt ligger Vråby i det bølgede landskab med mange skove og lunde.<br />
Landsbyen er en rækkeby med 4 indfaldsveje.<br />
Vråby blev udskiftet i 1807.<br />
Der er bevaret spor fra før udskiftningen i form af uregulerede vejforløb, gårdenes<br />
placering og kirken.<br />
276
Område 9.2 Endeslev<br />
Endeslev er en større kirkelandsby med gårde, huse og enkelte servicefunktioner.<br />
Der er det bemærkelsesværdige ved Endeslev, at den inden overgangen <strong>til</strong> selveje<br />
var delt mellem hele seks jordejere, nemlig Københavns Magistrat, Københavns<br />
Universitet, Bregentved Gods, Vallø Gods, Kirken og Gammel Køgegård.<br />
Landsbyen er en forte-rækkeby, og landsbykernen har gode spor fra tiden før udskiftningen<br />
i form af kirke, gamle vejforløb, forte, som nu har et sprøjtehus, samt<br />
gårdenes beliggenhed på de gamle tofter.<br />
Fra andelstiden findes et velbevaret forsamlingshus, der stadig er i funktion.<br />
Specielt for Endeslev er de velbevarede husmandskolonier i bymarkens periferi,<br />
Høstmarkshuse, Hestehave Huse, Almindehuse og Magistratshuse.<br />
Lokalplanlægningen af Endeslev i 1980 var et af tre prøveprojekter, som skulle belyse<br />
forskellige sider af lokalplanarbejdet fra start <strong>til</strong> slut, og som dannede baggrund<br />
for en vejledning i udarbejdelse af lokalplaner for landzonelandsbyer i hovedstadsregionen.<br />
Afgrænset landsby 9.2 Endeslev<br />
Bebyggelsesprocent 40 <strong>til</strong> særlige formål.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 16 (afløst af nr. 122)<br />
277
Område 9.3 Himlingøje<br />
Himlingøje er en større kirkelandsby med gårde, huse og enkelte servicefunktioner.<br />
Området er præget af nyere byggeri og anlæg i form af højspændingstracé, spildevandsrenseanlæg<br />
og vandværk. Østbanen med trinbræt ligger vest for byen.<br />
Landskabeligt ligger landsbyen i det åbne intensivt dyrkede landskab med mange gårde,<br />
husmandsrækker, husmandsrækker, landsbyer og hegn.<br />
Himlingøje er en rækkeby med bevarede spor fra tiden for udskiftningen, uregulerede vejforløb,<br />
gadekær, kirken og gårdenes placering.<br />
Himlingøje blev stjerne-blokudskiftet i 1805, og der findes også bevarede spor fra denne<br />
periode.<br />
Der blev ikke ret mange gårde <strong>til</strong>bage i landsbykernen; <strong>til</strong> gengæld er der mange huse, og<br />
fra andelstiden er der et forsamlingshus fra 1888, som fortsat er i funktion.<br />
Afgrænset landsby 9.3 Himlingøje<br />
Lokalplan Lokalplan 6-05.<br />
278
Område 9.4 Store Tårnby<br />
Store Tårnby er en større kirkelandsby med flere gårde, huse og enkelte servicefunktioner.<br />
Mod vest præges landsbyen af et højspændingsanlæg.<br />
Landskabet er en let bølget, intensivt dyrket landbrugsflade ned mod Tryggevælde Ådal.<br />
Landsbyen er en forte-rækkeby, og landsbykernen har velbevarede spor fra før udskiftningen<br />
i form af forte med kirke og gadekær, gamle vejforløb og gårdenes beliggenhed.<br />
Der findes ligeledes mange og velbevarede spor fra udskiftningen i 1805, f.eks. husmandsbebyggelsen<br />
Stolpehuse syd for byen.<br />
Fra andelstiden er der i landsbykernen bl.a. et andelsmejeri og et forsamlingshus.<br />
279
Område 9.5 Varpelev<br />
Varpelev er også en større kirkelandsby med flere gårde, huse og enkelte servicefunktioner.<br />
Landsbyen ligger på toppen af en moræneflade ud mod Tryggevælde Ådal.<br />
Varpelev er en forteby, og landsbykernen har velbevarede spor fra tiden før udskiftningen.<br />
Det er kirke, vejforløb, gadekær og gårdenes beliggenhed.<br />
Der findes også spor fra tiden efter udskiftningen. Det er tomme gårdtofter og meget velbevarede<br />
huse på forten, bl.a. en smedie og et fattighus, der nu begge er overgået <strong>til</strong> boligformål.<br />
Fra andelstiden findes velbevarede bygninger i form af missionshus, forsamlingshus og nedlagt<br />
brugs.<br />
Østbanen med trinbræt ligger umiddelbart syd for byen.<br />
Afgrænset landsby 9.5 Varpelev<br />
Udstykning Ved lokalplanlægning for ejendommen matr. nr. 7a Varpelev kan for tæt lav bebyggelse<br />
<strong>til</strong>lades en mindstegrundstørrelse på 250m 2 .<br />
Lokalplan Lokalplan 6-04, Lokalplan nr. 120.<br />
280
Område 9.6 Magleby<br />
Byen er en kirkelandsby, og kirken og dens omgivelser markerer smukt byens indgang fra<br />
syd.<br />
Landsbyen ligger i et svagt kuperet morænelandskab, med den oprindelige landsby langs<br />
Borgergade, Kildestræde og Holmen, og med senere bebyggelse langs Kirkevej og Skovmarksvej.<br />
Landsbyens oprindelige gadenet og landsbystruktur i øvrigt er meget fint bevaret og stjerneudstykningen<br />
omkring landsbyen fra udskiftningen omkring år 1800 anes stadig, især i den<br />
vestlige del.<br />
Byen har boliger, aktive landbrug, vognmandsforretning, håndværksvirksomhed, samt købmandsbutik<br />
og antikforretning. Udover kirken har byen desuden forsamlingshus, pensionistboliger<br />
og skole ved Kirkevej ca. 1 km syd for byen.<br />
Herudover rummer landsbyen flere steder oprindelige karaktertræk langs Borgergade og<br />
Holmen, hvor gårdene ligger <strong>til</strong>bagetrukket og lidt hævet fra vejen med grønne tofter ned <strong>til</strong><br />
bygaden.<br />
Midt i byen er der majbænk og flagstang, som tidligere var samlingssted, når der skulle træffes<br />
beslutninger, som vedrørte byen.<br />
Landsbyen har enkelte bevaringsværdige ældre huse, såvel bindingsværkshuse som murede<br />
huse, og nogle få gårde i kridtsten fra før år 1800 samt Magleby gadehospital fra 1742. Ved<br />
kirken ligger Magleby kirkehospital fra 1300-tallet, ombygget 1763 samt den tidligere skole<br />
fra 1879, med en længe af den oprindelige rytterskole fra o. 1720, bevaringsværdig bebyggelse,<br />
som er omfattet af frivillig fredning.<br />
Det tidligere ved <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><strong>til</strong>læg nr. 5 udlagte område <strong>til</strong> jordbrugsparceller i den sydlige<br />
del af Magleby er udtaget i overensstemmelse med fingerplanens regler om jordbrugsparceller.<br />
Afgrænset landsby 9.6 Magleby<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 46<br />
281
Område 9.7 Holtug<br />
Byen er en kirkelandsby med kirken beliggende på et markant højdedrag i landskabet, hvorfra<br />
man har udsigt over landsbyen og landskabet.<br />
Landsbyen ligger i et kuperet morænelandskab med den oprindelige landsby langs den inderste<br />
del af Holtug Linievej og Holtug Bygade. Senere er bebyggelse kommet <strong>til</strong> langs den sydlige<br />
del af Holtug Bygade langs Bredeløkkevej og mod øst langs Holtug Linievej i byens udkant.<br />
Landsbyens oprindelige gadenet er fortsat fint bevaret.<br />
Udskiftningen i Holtug, der fandt sted i 1796, er væsentligst foregået ved egentlig udflytning<br />
og ikke som ved stjerneudskiftning, hvor gårdene forblev samlede i landsbyen.<br />
Landsbyen har en del værdifuld og bevaringsværdig bebyggelse fra før år 1800, dels flere<br />
gårde og stuehuse fra de udskiftede gårde, opført som murede eller som bindingsværkshuse<br />
med strå- eller teglbeklædning på taget. Endvidere er der en del bevaringsværdige huse fra<br />
"Bedre Byggeskik"- perioden omkring 1920'erne, bl.a. de tidligere skolebygninger over for<br />
kirken og flere enfamiliehuse langs Holtug Bygade. Herudover er der enkelte bevaringsværdige<br />
erhvervsbebyggelser bl.a. det tidligere smedeværksted og Andelsmejeriet, opført i 1929<br />
og enkelte bebyggelser langs Holtug Linievej.<br />
Byen har flere aktive gårde og erhvervs- og servicevirksomhed.<br />
Langs Holtug Bygade og Holtug Linievej er der bl.a. brugs, gartneri og maskinværksted.<br />
I byens udkant langs Bredeløkkevej er der autoværksted og en større elektronisk virksomhed,<br />
som har indrettet sig i det tidligere andelsmejeri.<br />
Desuden har byen såvel kirke som forsamlingshus, nyere ældreboliger, friareal med mindre<br />
klubhus og majstang, som var byens gamle samlingssted.<br />
Der er udlagt et område vest for Holtug <strong>til</strong> jordbrugsparceller.<br />
Området er omfattet af Lokalplan nr. 61.<br />
Afgrænset landsby 9.7 Holtug<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 35, Lokalplan nr. 109<br />
Jordbrugsparceller 9.7.2 Holtug<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 61<br />
282
Område 9.8 Sigerslev<br />
Sigerslev ligger i et svagt kuperet landskab, i en halvcirkel omkring det for landsbyen meget<br />
karakteristiske mose- og engområde.<br />
Den gamle stjerneudstykning fra udskiftningstiden er stadig i nogen grad synlig i den østlige<br />
del af byen, ligesom landsbyens bystruktur er fint bevaret, med den oprindelige landsby<br />
langs Sigerslevvej og Byenden og med kun enkelte senere bebyggelser mod nord og mod<br />
syd.<br />
Landsbyen har flere bevaringsværdige ældre huse og gårde fra før år 1800, såvel bindingsværkshuse<br />
som murede huse i kridtsten.<br />
Herudover er der enkelte bevaringsværdige bebyggelser fra omkring år 1900, bl.a. forsamlingshuset<br />
og den oprindelige skole, nu produktionsskole, opført i 1904.<br />
Landsbyen har flere aktive gårde. Herudover er der købmandsforretning, produktionsskole,<br />
forsamlingshus og sportsplads.<br />
Det er ikke hensigten, at der skal udføres nye samlede boligbebyggelser i byen. Sigerslevs<br />
fine karakter og mange naturområder, gør den meget sårbar overfor etablering af selv afrundende<br />
og udfyldende nye udstykninger <strong>til</strong> bebyggelser og anlæg, som derfor kun kan<br />
etableres ved lokalplanlægning for hele landsbyen.<br />
283
Område 9.9 Højerup<br />
Landsbyen ligger i jævnt terræn, svagt faldende mod øst. Den oprindelige landsby ligger<br />
langs Højerup Bygade, Hybenhøjvej ved gadekæret, og inderste del af Hærvejen.<br />
Senere bebyggelse ligger i byens udkant mod nord omkring Fyrvangen og langs den østlige<br />
del af Højerup Bygade over for <strong>Stevns</strong> Museum.<br />
Det oprindelige gadenet, gadekær og landsbystruktur i øvrigt er bevaret og mod vest omkring<br />
landsbyen ses stjerneudstykningen stadig.<br />
Byen er et velbesøgt turistmål med sin beliggenhed ved <strong>Stevns</strong> Klint og den historiske Højerup<br />
Kirke fra o. 1250-1300 samt <strong>Stevns</strong> Museum. Kirken ligger helt ud <strong>til</strong> Østersøen, på den<br />
yderste rand af klinten, der her har 24 - 28 m høje og stejle skrænter.<br />
Højerup Kirke ophørte som kirke i 1910 pga. nedstyrtningsfare, og de kirkelige handlinger<br />
blev overført <strong>til</strong> den nye kirke, som blev indviet i 1913.<br />
Landsbyen har flere værdifulde og bevaringsværdige bebyggelser fra før år 1800, dels flere<br />
gårde og huse opført som murede eller som bindingsværkshuse med strå- eller tagstensbeklædning<br />
på taget. Et eksempel herpå er det restaurerede såkaldte Fiskerhus ved Højerup gl.<br />
Kirke.<br />
Herudover er der flere bevaringsværdige huse fra omkring år 1900, bl.a. den tidligere skole<br />
fra 1906, samt huse fra "Bedre Byggeskik"-perioden.<br />
Højerup er overvejende en boliglandsby, med enkelte aktive gårde. Herudover rummer byen<br />
i dens østlige del ved <strong>Stevns</strong> Klint restaurant, lokalhistorisk museum, de to kirker og en mindelund,<br />
Højeruplund.<br />
284
Område 9.10 Lille Heddinge<br />
Byen er en kirkelandsby, med kirken markant beliggende midt i byen tæt ved vej og smukt<br />
omgivet af forplads og gadekær.<br />
Landsbyen ligger på et markant højdedrag i landskabet med flere fine udsigtsmuligheder fra<br />
byen og fra kirken, ud over landskabet og <strong>til</strong> Østersøen. Den oprindelige landsby er beliggende<br />
langs Storemarksvej og Broveshøjvej, med senere bebyggelse syd for Skørpingevej.<br />
De levende hegn omkring Lille Heddinge viser meget tydeligt den gamle stjerneudstykning,<br />
selv om den gennemskæres af Østbanen vest for landsbyen.<br />
Landsbyens oprindelig bystruktur er bevaret og det snoede smalle gadenet markeres af<br />
landsbyens gårde og huse, der ligger helt ud <strong>til</strong> vejen afbrudt af oplevelsesrige gadeåbninger,<br />
med gadekær og grønninger.<br />
Landsbyen har flere værdifulde og bevaringsværdige bebyggelser fra før år 1800, dels flere<br />
gårde og huse opført som murede eller som bindingsværkshuse med strå- eller tagstensbeklædning<br />
på taget.<br />
Herudover er der flere bevaringsværdige huse fra omkring år 1900, bl.a. den tidligere skole<br />
fra 1892 samt huse fra "Bedre Byggeskik"-perioden.<br />
Endvidere er der værdifuld bebyggelse i form af den fredede rytterskole opført i 1721 og den<br />
fredede gårdsmedie og maltkølle ved gården Østervang, fra begyndelsen af 19. årh., samt<br />
den restaurerede vindmølle i træ, som markerer landsbyen mod syd.<br />
Byen rummer adskillige gårde, beboelseshuse, et smedeværksted og en entreprenørvirksomhed,<br />
der har indrettet sig i møllen og en del af den tidligere møllegård.<br />
Herudover er der forsamlingshus og som nævnt kirken, som er en af Sjællands få forsvarskirker.<br />
Der er udlagt areal <strong>til</strong> jordbrugsparceller nord for Lille Heddinge.<br />
Der er udarbejdet Lokalplan nr. 64 for området.<br />
Afgrænset landsby 9.10 Lille Heddinge<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 67<br />
Jordbrugsparceller 9.10.2 Lille Heddinge<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 64<br />
285
Område 9.11 Boestofte<br />
Boestofte ligger i et fladt, fra øst svagt stigende terræn sydvest for Store Heddinge mellem<br />
Havnelev og Lyderslev/Gevnø.<br />
Boestofte er en nyere bymæssig bebyggelse fra 1890’erne, og den er dermed en af de nyeste<br />
landsbyer på <strong>Stevns</strong>.<br />
Landsbyen består mod syd og øst af nyere udstykkede områder med overvejende parcelhuse,<br />
som afsluttes ved Ellehøjskolen, tidligere Boestofteskolen. Skolen er en lav bebyggelse af<br />
samme karakter som parcelhusene.<br />
Mod vest i landsbyen, hvor vejen deler sig, er den ældre bydel koncentreret. Husene ligger<br />
spredt og <strong>til</strong>bagetrukket fra vejen på regelmæssige grundudstykninger.<br />
Det ældre område er karakteriseret af to fine bygningsanlæg, det tidligere Sydstevns Alderdomshjem<br />
og nuværende <strong>Stevns</strong> Gymnastik- og Idrætsefterskole.<br />
I den nordøstlige del er der udlagt et særligt område <strong>til</strong> brug for efterskolen.<br />
Afgrænset landsby 9.11 Boestofte<br />
Udstykning<br />
Ved lokalplanlægning for delområde:<br />
Grunde <strong>til</strong> tæt lav-/dobbelthusbebyggelse mindst 400m 2 .<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 89<br />
Skole og institution<br />
9.11.2 Boestofte<br />
Anvendelse Skole- og institutionsformål<br />
286
Område 9.12 Lyderslev/Gevnø<br />
Landsbyen ligger i et svagt skrånende morænelandskab, med den oprindelige landsby langs<br />
Lyderslev Stræde, Lyderslev Bygade og Ærtebjergvej, samt langs Gevnøgade ved mosen.<br />
Senere er bebyggelse kommet <strong>til</strong> langs Fruegade, Kongshøjvej og mod nord langs Nørrehusvej.<br />
Den oprindelige landsbystruktur er fortsat meget fint bevaret, og den tidligere stjerneudstykning<br />
omkring landsbyen opfattes tydeligt. Byen er en kirkelandsby, med kirken beliggende<br />
på byens højeste punkt. Kirken har smukke harmoniske omgivelser, der mod øst skaber<br />
en god overgang mellem Lyderslev og Gevnø, og mod vest skaber Kirkeskoven og kirkeengen<br />
et værdifuldt åbent areal, sidstnævnte med mindelse om en art landsbyfælled.<br />
Ved mosen er der et mindre anlæg med en mindesten om udskiftningen i Gevnø, der fandt<br />
sted i 1832.<br />
Landsbyen rummer en del værdifuld og bevaringsværdig bebyggelse, dels flere stråtækte<br />
bindingsværkshuse, dels bebyggelse fra andelstiden eller stationsbyperioden omkring år<br />
1880 og dels huse fra ”Bedre Byggeskik II” –perioden omkring år 1920, samt de tidligere<br />
skolebygninger og det nedlagte andelsbageri, der som landets ældste blev opført i 1888, af<br />
kridtsten fra <strong>Stevns</strong> Klint.<br />
Lyderslev/Gevnø udgør <strong>til</strong>sammen en større landsby og har karakter både af landbrugslandsby<br />
og boliglandsby.<br />
Byen rummer adskillige aktive gårde samt enkelte erhvervs- og servicevirksomheder.<br />
Langs Lyderslev Bygade findes således bl.a. købmandsforretning, autoværksted og frisør.<br />
Desuden har byen såvel kirke som forsamlingshus, nyere ældreboliger og sportsplads med<br />
klubhus.<br />
Afgrænset 9.12 Lyderslev/Gevnø<br />
landsby<br />
Udstykning Ved lokalplanlægning for delområde:<br />
Grunde <strong>til</strong> tæt lav-/dobbelthusbebyggelse mindst 400m 2 .<br />
Lokalplan Lokalplanerne nr. 69, 88 og 92.<br />
Andet Gevnø Mose søges indrettet <strong>til</strong> rekreativt område <strong>til</strong> fritidsformål.<br />
En bevarende lokalplan skal indeholde bestemmelser <strong>til</strong> bevaring og pleje af mosen og<br />
mosens omgivelser og kirkeengen med Kirkeskoven.<br />
287
Område 9.13 Lund<br />
Lund er en af de ældste bopladser på <strong>Stevns</strong>, hvilket bl.a. stendyssen mod syd ved Stubbehøj<br />
vidner om, ligesom der på markerne er rester af gamle gravhøje, således Ravnehøj i<br />
byens udkant mod nord.<br />
Her er der endvidere et mindre anlæg med bl.a. en mindesten for udskiftningen i 1861, som<br />
blev Danmarks seneste.<br />
Landsbyen ligger i en dalsænkning, i et svagt kuperet terræn. Byens gadenet og landsbystruktur<br />
i øvrigt er fint bevaret, med den oprindelige bebyggelse langs den nordsydgående<br />
hulvej Lund Gade, som fører ned <strong>til</strong> havnen. Senere bebyggelse er opført nord for Højstrupvej.<br />
Landsbyens miljøkvaliteter ses især ved havnen og langs Lund Gade, hvor huse og gårde<br />
ligger i stærkt varierende, ofte tæt afstand <strong>til</strong> vejen, hvilket sammen med beplantning og<br />
terrænforhold markerer gadenettets smalle og snoede forløb, vekslende med pladsdannelser<br />
og smukke gaderum, der gør landsbyen meget oplevelsesrig.<br />
Øst for landsbyen er der en privat fællesvej "Toften" som strækker sig fra Højstrupvej <strong>til</strong><br />
Stubbehøj ved havnen, med stikveje <strong>til</strong> bygaden og landsbyens gårde. Fra "Toften" er der<br />
gode kig udover det åbne land, kysten og den lavere liggende landsby.<br />
Byen har en del bevaringsværdige huse og gårde, især fra før og o. år 1800, såvel murede<br />
huse i kridtsten, som stråtækte bindingsværkshuse bl.a. "Lund gl. skole" fra 1810. Der er<br />
enkelte bevaringsværdige bebyggelser fra o. år 1900, samt huse fra "Bedre Byggeskik"perioden<br />
bl.a. "den nye skole" fra 1915.<br />
Lund havn har oprindeligt repræsenteret landsbyens hovederhverv, men betydningen for<br />
erhvervsfiskeriet har de seneste år været stærkt dalende. Havnen udgør dog fortsat et samlingspunkt<br />
for beboerne og er et alternativt udflugtsmål for landsbyens gæster.<br />
Lund er i dag fortrinsvis en boliglandsby med enkelte landbrug og en smule fiskeri. Herudover<br />
er der en mindre havn og forsamlingshus.<br />
Det er ikke hensigten, at der skal udføres nye samlede boligbebyggelser i byen. Lunds fine<br />
karakter, beliggenhed og særlige naturområder, gør den meget sårbar overfor etablering af<br />
288
selv afrundende og udfyldende nye udstykninger <strong>til</strong> bebyggelser og anlæg, som derfor kun<br />
kan etableres efter forudgående lokalplanlægning for hele landsbyen.<br />
Afgrænset 9.13 Lund<br />
landsby<br />
Andet Havnen skal bevares i sin nuværende udformning, med hovedvægt på anlæg <strong>til</strong> fiskeri<br />
fra større joller, mv.<br />
Den eksisterende private fællesvej Toften må ikke nedlægges.<br />
289
Landområderne i øvrigt<br />
Generelle rammer<br />
I dette afsnit ops<strong>til</strong>les rammer for lokalplanlægningen for følgende områder:<br />
290<br />
9 L1 Landområderne og de ikke-afgrænsede landsbyer<br />
9 D1 Golfbane<br />
9 D2 Holtug Kridtbrud (rammer fastlægges i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 D3 Mandehoved (rammer fastlægges i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 D4 <strong>Stevns</strong> Natur Center (rammer fastlægges i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 D5 Lærkegården<br />
9 D6 Gydevej<br />
9 D7 <strong>Stevns</strong> Fyr<br />
9 D8 <strong>Stevns</strong>fortet<br />
9 D9 Boesdal Kalkbrud (rammer fastlægges i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 E1 Renseanlæg<br />
9 E2 <strong>Stevns</strong> Kridtbrud<br />
9 E3 Erhvervsområde<br />
9 R1 Interesseområde for ferie- og fritidsaktiviteter og –anlæg (rammer fastlægges<br />
i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg)<br />
9 V1 Vindmølleområde 1<br />
9 V2 Vindmølleområde 2<br />
9 V3 Vindmølleområde 3<br />
Det åbne land med de ikke-afgrænsede landsbyer.<br />
De mindre ikke-afgrænsede landsbyers anvendelse skal fastholdes <strong>til</strong> landbrugs- og boligformål<br />
samt mindre lokale erhverv, der naturligt kan indpasses i den enkelte landsby.<br />
Disse landsbyer er:<br />
Barup, Arnøje, Råby, Tommestrup, Renge, Skørpinge, Havnelev og Frøslev.<br />
Hovedanvendelsen for de øvrige mindre bebyggelser og det åbne land fastlægges <strong>til</strong> land- og<br />
skovbrug.<br />
Tidligere militære områder<br />
Der er udarbejdet lokalplaner for <strong>Stevns</strong> Fyr-området (nr. 73), Koldkrigsmuseum <strong>Stevns</strong>fort<br />
(nr. 77A) og Gydevej (nr. 75).<br />
Da det generelt er vanskeligt at komme ud <strong>til</strong> kysten langs <strong>Stevns</strong> Klint, er offentlighedens<br />
adgang <strong>til</strong> klinten gennem området ved <strong>Stevns</strong>fortet og området ved <strong>Stevns</strong> Fyr sikret i<br />
rammerne og i de pågældende lokalplaner.<br />
Der er endvidere åbnet mulighed for anvendelse af de eksisterende bygninger ved <strong>Stevns</strong><br />
Fyr (bortset fra selve fyret og den <strong>til</strong> fyret hørende bolig) <strong>til</strong> helårs- eller fritidsboliger.
Støttepunkter for <strong>Stevns</strong> Klint-oplevelsen<br />
Rammer for Mandehoved, <strong>Stevns</strong> Natur Center, Holtug Kridtbrud og Boesdal Kalkbrud vil<br />
blive udformet i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
Vindmøller<br />
Vindmøller kan kun ops<strong>til</strong>les i de områder, som er særligt udpeget <strong>til</strong> formålet.<br />
På grund af cirkulærebestemmelser om afstande fra møller <strong>til</strong> naboer og <strong>til</strong> andre møller og<br />
et ønske om at planlægge for høje møller, er udbygningsmulighederne på <strong>Stevns</strong> begrænsede.<br />
Der er derfor ikke udpeget nye områder <strong>til</strong> nye møller i denne plan, men det er besluttet at<br />
tage denne problematik op i 2010 som et projekt, idet formålet er at undersøge, om der er<br />
møller, som kan skrottes, og som dermed kan give plads <strong>til</strong> nye møller, og om der også skal<br />
planlægges for mindre møller.<br />
De eksisterende vindmølleområder er stadig udpeget i planen.<br />
Eksisterende enkeltmøller er ikke udpeget.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er områderne Holtug Linievej, Broveshøj og Bakkely udpeget.<br />
Da disse områder er fuldt udbyggede, er der ikke ops<strong>til</strong>let rammer for lokalplanlægning i<br />
disse områder.<br />
Hvis der på baggrund af den nævnte undersøgelse viser sig muligheder for at udpege nye<br />
områder, vil der blive udarbejdet et kommuneplan<strong>til</strong>læg med rammer for lokalplanlægningen.<br />
291
De ikke-afgrænsede landsbyer er markeret med en blå cirkel, øvrige anlæg og områder i det åbne land<br />
er markeret med blå streg og tekst.<br />
292
Landområderne 9 L1 Landområderne og de ikke-afgrænsede<br />
landsbyer<br />
Anvendelse Områdets hovedanvendelse fastlægges <strong>til</strong> landbrugsformål. I de særlige naturområder<br />
fastlægges hovedanvendelsen <strong>til</strong> land- og skovbrug under hensyntagen<br />
<strong>til</strong> naturinteresserne, som det fremgår af kort over hovedstrukturen.<br />
Anvendelsen af de ikke-afgrænsede landsbyer, der på rammekortet er angivet<br />
med en blå cirkel, fastlægges <strong>til</strong> landbrugsformål og boligformål og nærmere<br />
angivne erhvervstyper, som kan indpasses i området uden væsentlige genevirkninger.<br />
Overflødiggjorte og tomme bygninger kan – på vilkår af, at landsbykarakteren<br />
ikke brydes, og såfremt det ikke medfører væsentlige gener for omgivelserne –<br />
genanvendes <strong>til</strong> boliger, erhverv, institutioner eller fritidsaktiviteter<br />
Bebyggelseskarakter Bebyggelse i overensstemmelse med den stedlige byggetradition eller ved at<br />
byggeriet ved sin arkitektoniske udformning og indpasning kan medvirke <strong>til</strong> at<br />
bevare karakteren af det eksisterende miljø.<br />
Restaurering, ombygning og vedligeholdelse af bebyggelse opført før 1940 skal<br />
udføres i samme form, udtryk og materialer svarende <strong>til</strong> bebyggelsens oprindelige<br />
s<strong>til</strong> og arkitektur for at sikre den bygningskulturelle arv og karakter<br />
Bebyggelsesprocent 30 pr. ejendom.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 8,5m og 1½ etage.<br />
Udstykning Der må ikke ske yderligere udstykning.<br />
Zoneforhold Landzone<br />
Lokalplan Se enkeltområderne.<br />
Andet Anlæg af gang- og cykelstier skal være i overensstemmelse med de generelle<br />
rammer og retningslinjer.<br />
Anlæg <strong>til</strong> rekreative formål, såsom stier, parkeringspladser, rastepladser m.v.<br />
skal placeres og udformes under hensyntagen <strong>til</strong> landbrugs- og naturinteresser.<br />
293
294<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D1 Golfbane ved Store Tårnby<br />
Anvendelse Rekreative formål, golfbane.<br />
Bebyggelseskarakter Driftsbetingede bygninger, restaurant, klubhus m.m.<br />
Bebyggelsesprocent Der må højst bygges 2.000m 2 .<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1 etage og 6 m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone<br />
Lokalplan Lokalplan 6-10.<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D2 Holtug Kridtbrud<br />
Anvendelse Rammer udarbejdes i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D3 Mandehoved<br />
Anvendelse Rammer udarbejdes i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D4 <strong>Stevns</strong> Natur Center og Flagbanken<br />
Anvendelse Rammer udarbejdes i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D5 Lærkegården<br />
Anvendelse Offentlige formål, plejehjem, kollektive boliger m.v.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 25 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og højde max 8,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 60.<br />
295
296<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D6 Området ved Gydevej<br />
Anvendelse Undervisningsformål (f.eks. brandskole, undervisning af naturbrugere,<br />
jægere, skytter, hundesportsfolk m.v.)<br />
Fritidsaktiviteter (f.eks. gocart-bane og lignende støjende aktiviteter)<br />
Erhvervsformål (lager/kontor), traktørsted/forsamlingshus<br />
Mulighed for indretning af helårsboliger i eksisterende bygninger.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 25 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og højst 8,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 75.<br />
Andet Ved lokalplanlægning skal det sikres, at der foretages nødvendige støjbegrænsende<br />
foranstaltninger.<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D7 Området ved <strong>Stevns</strong> Fyr<br />
Anvendelse Rekreative formål såsom udsigtspunkt, rasteplads, museumsvirksomhed<br />
samt helårs- eller fritidsboliger.<br />
Bebyggelseskarakter<br />
Bebyggelsesprocent 25 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde 1½ etage og højst 8,5m.<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Lokalplan nr. 73.<br />
Andet Offentlighedens adgang <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Klint skal sikres.
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D8 <strong>Stevns</strong>fortet<br />
Anvendelse Rekreative formål (f.eks. oplevelsescenter, vandrerhjem/motel, koloni,<br />
campingplads, museum, golfbane, træningslejr)<br />
Undervisningsformål ( f.eks. videnscenter, konferencecenter/kursusejendom,<br />
efterskole/højskole<br />
Institution for psykisk handicappede, lukket (sikret) institution<br />
Erhvervsformål (f.eks. udviklingscenter)<br />
Serviceerhverv<br />
Kulturhus.<br />
Bebyggelseskarakter 25 for området under ét.<br />
Bebyggelsesprocent 1½ etage og højst 8,5m.<br />
Bebyggelseshøjde<br />
Udstykning<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan En del af området er omfattet af Lokalplan nr. 77A.<br />
Andet Offentlighedens adgang <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Klint skal sikres.<br />
Offentlige/<br />
rekreative<br />
områder<br />
9 D9 Boesdal Kalkbrud<br />
Anvendelse Rammer udarbejdes i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
Lokalplan Området er omfattet af Lokalplan nr. 47.<br />
297
298<br />
Erhvervsområde 9 E1 Renseanlæg<br />
Anvendelse Spildevandsrenseanlæg.<br />
Bebyggelseskarakter Driftsbetingede bygninger.<br />
Bebyggelsesprocent 25 for området under ét.<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1 etage og 5m.<br />
Udstykning Ingen udstykning.<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Området er omfattet af Lokalplan 6-07.<br />
Erhvervsområde 9 E2 <strong>Stevns</strong> Kridtbrud<br />
Anvendelse Erhvervsformål: Råstofforarbejdning og udskibningsbro.<br />
Bebyggelseskarakter Driftsbetingede bygninger.<br />
Bebyggelsesprocent Det samlede rumfang af bebyggelsen må ikke overstige 1,4 m 3 pr. m 2<br />
grundareal, og det bebyggede areal må ikke overstige 1/3 af det samlede<br />
grundareal.<br />
Bebyggelseshøjde Bygningshøjden må ikke overstige 18m over det omgivende terræn, ca.<br />
kote 8.<br />
Tekniske anlæg må med Kommunalbestyrelsens særlige <strong>til</strong>ladelse gives<br />
den for fabrikken nødvendige højde.<br />
Udstykning Ingen udstykning.<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Området er omfattet af Lokalplan nr. 32.
LINK<br />
Erhvervsområde 9 E3 Erhvervsområde Varpelev<br />
Anvendelse Erhvervsformål og gartneri.<br />
Bebyggelseskarakter Nye anlæg og bygninger skal udføres i harmoni med det omgivende landskab.<br />
Bebyggelsesprocent<br />
Bebyggelseshøjde Højst 1½ etage og 8,5m.<br />
Udstykning Ingen udstykning.<br />
Zoneforhold Landzone.<br />
Lokalplan Området er omfattet af Lokalplan 6-03.<br />
Rekreative<br />
områder<br />
9 R1 Interesseområde for fritids- og ferieak-<br />
tiviteter og -anlæg<br />
Anvendelse Rammer udarbejdes i et kommende kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
299
Vindmølleområde 9 V1 Holtug<br />
Vindmølleområde 9 V2 Broveshøj<br />
Vindmølleområde 9 V3 Bakkely<br />
300
Hæfte 5<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Projektkatalog
Indhold<br />
Indhold 302<br />
Indledning 304<br />
Årshjul 305<br />
Projekter 306<br />
Økonomiudvalget 306<br />
Social- og Sundhedsudvalget 307<br />
Demokrati- og Udviklingsudvalget 308<br />
Natur-, Fritids- og Kulturudvalget 310<br />
Plan- og Teknikudvalget 317<br />
Børneudvalget 323<br />
Projektbeskrivelser 324<br />
Landskabsanalyse 324<br />
Vindmølleplanlægning 326<br />
Turistpolitisk redegørelse 327<br />
302 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 303
Indledning<br />
Projektkataloget er en samling af<br />
ønsker <strong>til</strong> projekter i kommunen.<br />
Det kan være ønsker <strong>til</strong> specifikke<br />
anlæg, undersøgelser eller planer.<br />
Idéer og ønsker er samlet i forbindelse<br />
med kommuneplanarbejdet<br />
og stammer fra planstrategien,<br />
den efterfølgende høring,<br />
Lokal Agenda 21 strategien samt<br />
fra de tidligere kommuneplaner.<br />
Desuden er idéer fra høringen af<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 inkluderet efter<br />
endt høring.<br />
Ønsker <strong>til</strong> konkrete nye arealudlæg<br />
og nye boligudbygningsområder<br />
fremsat i høringssvar <strong>til</strong><br />
kommuneplanstrategien, er blevet<br />
inddraget i kommuneplanarbejdet<br />
i forbindelse med prioritering<br />
og rækkefølgebestemmelse<br />
af, hvordan udbygningen i kommunen<br />
skal ske. Ønskerne er derfor<br />
ikke inkluderet i dette hæfte.<br />
Emnerne er grupperet efter hvilket<br />
politisk udvalg de eventuelt<br />
skal behandles under. De er herefter<br />
så vidt muligt sorteret efter<br />
hvorvidt de forsøges inddraget<br />
som muligt emne under Planstrategi<br />
2011, Lokal Agenda 21 Strategi<br />
2011 eller et af de allerede<br />
igangsatte/godkendte projekter<br />
Turistpolitiske Redegørelse, Landskabsanalyse<br />
eller Stiprojekt.<br />
304 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker, at der<br />
er en god og naturlig sammenhæng<br />
mellem de overordnede<br />
mål, der kommer <strong>til</strong> udtryk i kommuneplanen<br />
og de helt konkrete<br />
projekter og <strong>til</strong>tag, der debatteres<br />
i forbindelse med budgetforhandlinger.<br />
Derfor er planprocessen <strong>til</strong>passet<br />
budgetprocessen i forbindelse<br />
med udvælgelse af projekter fra<br />
projektkataloget.<br />
Projekterne Turistpolitiske Redegørelse<br />
og Landskabsanalysen er<br />
sammen med Vindmølleplanen<br />
således udvalgt som overordnede<br />
projekter der ønskes realiseret i<br />
2010.
Årshjul<br />
1.<br />
1.<br />
1.<br />
1.<br />
1.<br />
Budgetforhandlingsfasen Budget, evaluering og målopfyldningsfasen<br />
Juli Augusr September Oktober November December<br />
1.<br />
1.<br />
Januar Februar Marts April Maj Juni<br />
Udvælgelse af projekter <strong>til</strong> forhandling eventuel bearbejdning af projektbeskrivelser De endelige pr<br />
ojekter <strong>til</strong> udførsel i næste budgetår udvælges forberedelse af udvalgte projekter<br />
1.<br />
Strategifasen Budgetforberedelsesfasen<br />
1.<br />
Årshjul - projekt- og budgetproces<br />
1.<br />
1.<br />
1.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 305
Projekter<br />
Økonomiudvalget<br />
Projekt/forslag Kilde, kommentar, status<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2011<br />
Udarbejdelse af en indkøbs- og anlægspolitik, der<br />
sætter fokus på muligheden for og betydningen af at<br />
tage miljøaspektet i overvejelse før indkøb, særligt i<br />
større målestok.<br />
306 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Kilde:<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Status:<br />
Besluttet som del af Klimastrategi.
Social- og Sundhedsudvalget<br />
Projekt/forslag Kilde, kommentar, status<br />
Planstrategi 2011<br />
Aktivitetsmulighederne skal gøres mere <strong>til</strong>gængelige og<br />
udvikles varieret og på et bæredygtigt grundlag.<br />
Ønske om at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> bidrager <strong>til</strong> at skabe<br />
gode rammer for rekruttering og fastholdelse af læger<br />
og klinikpersonale ved lokalt at bidrage <strong>til</strong> at skaffe<br />
egnede lokaler <strong>til</strong> sundhedsprofessionelle.<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2011<br />
Miljø- og sundhedskonsekvensvurdering indarbejdes<br />
som rutine i alle inds<strong>til</strong>linger <strong>til</strong> politiske beslutninger.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Aktivitet og<br />
Sundhed, <strong>Stevns</strong> Radikale Venstre.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Oplevelse og<br />
Bevægelse”.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Region Sjælland.<br />
Kommentar:<br />
I hvidbogen står der skrevet at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Inddrages under temaet ”Viden og<br />
Arbejdspladser”.<br />
Kilde:<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2007, Den<br />
kommunale forvaltning, ”Hvordan skal<br />
der arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Fremme af<br />
samspil mellem beslutninger”. Inddrages<br />
desuden som muligt emne i den<br />
indledende debat om Planstrategi 2011<br />
under temaet ”Oplevelse og Bevægelse”.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 307
Demokrati- og Udviklingsudvalget<br />
Projekt/forslag Kilde, kommentar, status<br />
Idéer og ønsker<br />
Udpegning af ”ambassadører”, som kan fortælle den<br />
gode historie om <strong>Stevns</strong> og som turistforeningen,<br />
institutioner mv. kan trække på.<br />
Samarbejde mere med landsbyernes indbyggere om<br />
lokale spørgsmål.<br />
Princippet for gennemførsel af diverse projekter<br />
i relation <strong>til</strong> <strong>til</strong>gængelighed, stiforbindelser og<br />
landskabelige værdier bør ske i tæt samarbejde med<br />
lodsejere, bygge på frivillige aftaler og med passende<br />
økonomisk kompensation.<br />
Mulighed for dannelse af en privatøkonomisk<br />
platform for udvikling af turisme, attraktioner,<br />
sundhedsskabende aktiviteter samt natur- og<br />
kulturoplevelser.<br />
Planstrategi 2011<br />
Visionen ændres fra fokus på kvantitet, <strong>til</strong> fokus på<br />
kvalitet i bosætningen.<br />
308 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
Foreningen NORDEN daværende <strong>Stevns</strong><br />
og Vallø lokalafdelinger.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Bosætning –<br />
landsbyerne.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Vallø Stift.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme, Vallø<br />
Stift.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, <strong>Stevns</strong> Radikale Venstre.
Lokal Agenda 21 strategi 2011<br />
Holde et årligt ”Kom-med-borger” arrangement. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Borgerinddragelse og<br />
demokrati.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Inddragelse af<br />
befolkning og erhvervsliv”.<br />
Udarbejdelse af en generel borgerinddragelsespolitik Kilde:<br />
hvori der indgår metoder og processer udviklet i tæt Lokal Agenda 21 strategi 2007,<br />
samarbejde med interesserede borgere, eventuelt på Befolkningens deltagelse, ”Hvordan skal<br />
baggrund af ”kom-med-borger”- erfaringer.<br />
der arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Inddragelse af<br />
befolkning og erhvervsliv”.<br />
Stadig forbedring af den digitale borgerkontakt,<br />
Kilde:<br />
bl.a. ved oprettelse af et ”dialogforum” på<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2007,<br />
kommunens hjemmeside, hvor henvendelser og<br />
Borgerkontakt <strong>til</strong> kommunen, ”Hvordan<br />
meningsudvekslinger kan finde sted.<br />
skal der arbejdes”.<br />
Etablering af en webside hvor debatten om<br />
Kilde:<br />
erhvervslivet bl.a. kan foregå, for at støtte den aktive Lokal Agenda 21 strategi 2007,<br />
rolle <strong>Stevns</strong> Erhvervsforum har som formidler af viden Inddragelse af erhvervslivet, ”Hvordan<br />
og netværk i arbejdet for at støtte en bæredygtig skal der arbejdes”.<br />
udvikling af det lokale erhvervsliv.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Inddragelse af<br />
befolkning og erhvervsliv”.<br />
309
Natur-, Fritids- og Kulturudvalget<br />
Projekt/forslag Kilde, kommentar, status<br />
Idéer og ønsker<br />
Satsning på kulturområdet, og dermed udfoldelse af et Kilde:<br />
stort udviklingspotentiale.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
<strong>Stevns</strong> Teaterforening.<br />
Etablering af kulturhus med uds<strong>til</strong>lingsmuligheder. Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi, Turisme,<br />
Kunstersammenslutningen CaCo3.<br />
Videreførelse af Sjællandsleden ad Trampestien. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Prospekt omhandlende Pyramiden. Prospektet fortæller Kilde:<br />
om muligheden for afholdelse af musikarrangementer PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
og lign. Prospektet fremsendes <strong>til</strong> mulige<br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
kulturarrangører for at gøre opmærksom på, at<br />
Pyramiden eksisterer.<br />
Mulighederne for at udbrede markedsføring af<br />
Kilde:<br />
egnsspecifikke produkter undersøges.<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Et af de gamle mejerier med <strong>til</strong>hørende produktion på Kilde:<br />
<strong>Stevns</strong> genoplives som en turistattraktion.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
borger Edit Lohse.<br />
Opnå ”blå flag” mærket strand. Kilde:<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Opnå/bevare ”blå flag” mærkning af Rødvig Havn. Kilde:<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Udarbejdelse af en strategi for planlægning, pleje og Kilde:<br />
formidling af fredede fortidsminder.<br />
Hvidbog KP09, Østsjællands Museum.<br />
310 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09
Udarbejdelse af kortmateriale der angiver højt målsatte<br />
og naturlige vandløb i kommunen, således at bredejere<br />
langs vandløbende kan orientere sig om hvorvidt der er<br />
krav <strong>til</strong> etablering af dyrkningsfrie bræmmer.<br />
Mulighed for etablering af faciliteter i form af bygninger<br />
og installationer <strong>til</strong> brug for oplevelser og formidling af<br />
natur/kultur i det åbne land samt små lokalsamfund.<br />
Planstrategi 2011<br />
Skabe øget <strong>til</strong>gængelighed <strong>til</strong> grønne områder i<br />
nærheden af bebyggelse.<br />
Undersøge om der er behov for alternativer <strong>til</strong><br />
eksisterende erhvervsområder.<br />
Vurdering af om der skal udarbejdes en helhedsplan for<br />
hele den yderste kyststrækning langs <strong>Stevns</strong> Klint, der<br />
tager vare på de værdier, der er i det unikke landskab,<br />
i forbindelse med <strong>Stevns</strong> Klints optagelse på UNESCOs<br />
tentativliste.<br />
Udarbejdelse af handlingsplan for gadekær, Sigerslev<br />
Mose og søen i Gevnø.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Syd-Østsjællands<br />
Landboforening og Landboforeningen<br />
Gefion.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme, Vallø<br />
Stift.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
Danmarks Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Oplevelse og<br />
bevægelse” og ”Vand og land”.<br />
Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09, 10.2<br />
Erhvervsudvikling.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen at<br />
undersøgelse skal ske på sigt. Inddrages<br />
under temaet ”Viden og arbejdspladser”.<br />
Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen at<br />
det vil være aktuelt at vurderingen gøres<br />
i kommende planperiode. Inddrages<br />
under temaet ”Oplevelse og bevægelse”.<br />
Spørgsmål inddrages desuden i det<br />
indledende arbejde med turistpolitisk<br />
redegørelse.<br />
Status:<br />
Igangsat.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Danmarks<br />
Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at emnet<br />
tages op i planperioden. Inddrages under<br />
temaet ”Oplevelse og bevægelse” og<br />
”Vand og land”.<br />
311
Strategi for udvikling af landbruget på <strong>Stevns</strong>. Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Syd-Østsjællands<br />
Landboforening og Landboforeningen<br />
Gefion.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Inddrages under temaet ”Vand og Land”.<br />
Udpegning af særlige områder <strong>til</strong> placering af større Kilde:<br />
husdyrbrug for dermed at øge muligheden for<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09, 11.4 Husdyrbrug.<br />
etablering af biogasanlæg.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen at<br />
det er tanken at arbejde hen i mod en<br />
sådan udpegning i den næste revision af<br />
kommuneplanen. Inddrages under temaet<br />
”Vand og Land”. Inddrages desuden som<br />
muligt emne i den indledende debat om<br />
Lokal Agenda 21 Strategi 2011 under<br />
temaet ”mindskelse af miljøbelastningen”.<br />
Udarbejdelse af strategi for hvordan<br />
Kilde:<br />
rammebetingelserne for husdyrbrug (naturpleje) kan Hvidbog KP09, Syd-Østsjællands<br />
forbedres.<br />
Landboforening og Landboforeningen<br />
Gefion.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Inddrages under temaet ”Vand og Land”.<br />
Redegørelse i kommuneplansammenhæng for<br />
Kilde:<br />
nuværende og fremtidige konsekvenser af div.<br />
Hvidbog KP09, Syd-Østsjællands<br />
udpegninger i forhold <strong>til</strong> landbruget.<br />
Landboforening og Landboforeningen<br />
Gefion.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Inddrages under temaet ”Vand og Land”.<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2011<br />
Indførsel af grønne regnskaber for alle institutioner, så<br />
ændret adfærd og besparelser kan måles.<br />
312<br />
Kilde:<br />
PLAN 21 06 samt Lokal Agenda 21<br />
strategi 2007, Kommunalt grønt<br />
regnskab, ”Hvordan skal der arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.
Oplysning og kampagner <strong>til</strong> borgere og ansatte<br />
Kilde:<br />
angående brug af pesticider ved pleje af grønne arealer Lokal Agenda 21 strategi 2007, Pleje af<br />
og haver.<br />
grønne områder mv., ”Hvordan skal der<br />
arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Status:<br />
50.000 sat af i budget 2010 <strong>til</strong> formålet.<br />
Etablere delebil-ordninger. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, infrastruktur.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Status:<br />
Blev forsøgt etableret i 2009. Åbenhed for<br />
initiativer.<br />
Etablere samkørselsordninger. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, infrastruktur.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Registrere og følge kommunal anvendelse af pesticider. Kilde:<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2007, Pleje af<br />
grønne områder mv., ”Hvordan skal der<br />
arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Status:<br />
Pesticid-aftale indgået. Forbrug<br />
indberettes årligt af materiel-gården.<br />
Der bør etableres mulighed/planmæssige<br />
Kilde:<br />
forudsætninger for at landbruget kan producere ”grøn Hvidbog KP09, Syd-Østsjællands<br />
energi”.<br />
Landboforening og Landboforeningen<br />
Gefion.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Jordbrugsinteresserne bør indarbejdes i kommunens Kilde:<br />
planlægning på energi- og miljøområdet, i forhold <strong>til</strong> Hvidbog KP09, Syd-Østsjællands<br />
produktion af biomasse/biogasproduktion.<br />
Landboforening og Landboforeningen<br />
Gefion.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
313
Landskabsanalyse<br />
Udpege robuste områder <strong>til</strong> aktiviteter, og dermed<br />
beskytte de mere følsomme lokaliteter.<br />
314<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme.<br />
Kortlægning af lavbundsarealer. Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09, 16.7 lavbundsarealer.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen<br />
at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil arbejde på at<br />
kortlægningen udføres i den kommende<br />
planperiode.<br />
Beskyttelse af unikke herregårdslandskaber. Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme, Vallø<br />
Stift.<br />
Registrering og offentliggørelse af bevaringsværdige Kilde:<br />
kulturmiljøer.<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Der bør udpeges områder med kulturhistorisk værdi, Kilde:<br />
kulturmiljøer og særlige landsbyer.<br />
Hvidbog KP09, Østsjællands Museum.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at en sådan<br />
udpegning er lovpligtig, og at emnet<br />
derfor tages op i planperioden.<br />
Bearbejdning og publicering af oplysninger om<br />
Kilde:<br />
kulturmiljøer fra følgegruppen <strong>til</strong> gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
<strong>Kommune</strong>atlas.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen at<br />
oplysningerne om kulturmiljøer fra<br />
kommuneatlassets følgegruppe vil blive<br />
bearbejdet og publiceret i sammenhæng<br />
med resultater fra landskabsanalysen.<br />
Udpegning af potentielle naturområder. Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Kommentar:<br />
Udpegningen er lovpligtig.<br />
Registrering og offentliggørelse af vigtige levesteder for Kilde:<br />
dyr og planter.<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Udpegning af supplerende og/eller alternative<br />
Kilde:<br />
spredningskorridorer.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Kommentar:<br />
Udpegningen er lovpligtig.<br />
Udpegning af vigtige kystkiler/udsigtskiler ved kysten. Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Der bør udpeges værdifulde landskaber i gl. <strong>Stevns</strong> Kilde:<br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
Hvidbog KP09, Danmarks<br />
Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at det vil<br />
ske i forbindelse med den overordnede<br />
landskabsanalyse.
Der bør være skærpede krav <strong>til</strong> bevaring af levende<br />
hegn.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Danmarks<br />
Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
problems<strong>til</strong>lingen vil blive taget op<br />
i forbindelse med udarbejdelse af<br />
landskabsanalyse, og at krav om<br />
bevarelse kan s<strong>til</strong>les i en bevarende<br />
lokalplan.<br />
Turist-politisk redegørelse Status: Igangsat i 2010<br />
Skabe flere gode overnatningsmuligheder, f.eks.<br />
etablere hotel/ferielejligheder på Mandehoved, etablere<br />
særlige overnatningsmuligheder for cyklende turister<br />
camping mv..<br />
Forbedre forholdene for sejlende turister, f.eks. ved<br />
hjælp af en havn ved Strøby Ladeplads (evt. med<br />
<strong>til</strong>hørende boliger/sommerhusboliger) og en udvikling<br />
og renovering af Rødvig Havn.<br />
Informere bedre via skiltning og andre former for<br />
markedsføring, men også med en konkret fokusering<br />
på f.eks. ”Kalklandet”, Koldkrigsmuseet <strong>Stevns</strong>fort,<br />
naturområder mv.<br />
Se på mulighederne på den lange kystlinje ”fra odden <strong>til</strong><br />
lund”, der med sine varierede natur- og kulturmæssige<br />
elementer, kan imødekomme mange forskellige<br />
interesser og behov.<br />
Forbedre Trampestien ved at sørge for at stien bliver<br />
ført hele vejen langs klinten, at stien bliver plejet<br />
og vedligeholdt, at stien bliver plejet med grus eller<br />
lignende, at der ops<strong>til</strong>les toiletter og affaldskurve samt<br />
at der trykkes en folder om stien.<br />
Gøre Trampestien bredere ved at <strong>til</strong>føje 10-15 meter<br />
udyrket område langs stien.<br />
Udvikle og forbedre faciliteterne i Boesdal Kalkbrud for<br />
at give mulighed for afvikling af større ”events” samt<br />
øge antallet af besøgende, såfremt det ikke belaster<br />
naturen yderligere. Også de nuværende brugere vil få<br />
glæde af de forbedrede faciliteter.<br />
Sætte fokus på det store antal kulturminder i<br />
udviklingen af turismen, for eksempel slotte og kirker,<br />
men også kulturlandskabet med sine åbne vidder,<br />
landsbyer samt naturområder som Tryggevælde Ådal.<br />
Undersøge om der er behov for en ny campingplads/<br />
udvidelse af eksisterende.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme samt oplæg <strong>til</strong><br />
temamøde med SLU den 11. sep. 2006.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
Borger Lisbet Lyager.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
Danmarks Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme samt Hvidbog<br />
Planstrategi 2007, Turisme, Danmarks<br />
Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Turisme.<br />
Kilde:<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
315
Stiprojekt Status: Igangsat<br />
Sætte fokus på stier: Vandrestier gennem landskabet, Kilde:<br />
stier i ådalen, og stier der hænger sammen med det Planstrategi 2007, Turisme samt PLAN<br />
øvrige Sjælland.<br />
21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Bedre afmærkede stier, vandrerkort mv. <strong>til</strong><br />
Kilde:<br />
nybegyndere/turister der ønsker adgang <strong>til</strong> naturen. Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
borger Lisbeth Sandsted.<br />
Afmærke vandre-, ride-, cykel- og vandruter på <strong>Stevns</strong>. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Udbygning af vandre-, cykel og ridestier, samt forbedret Kilde:<br />
skiltning og naturformidling i forbindelse med disse. Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
Danmarks Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Reetablering og kortlægning af delvist nedlagte stier, Kilde:<br />
samt vedligeholdelse af eksisterende f.eks. Kirkestien Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
over Tryggevælde Ådal.<br />
Danmarks Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Etablering af en travesti på den vestlige side af<br />
Kilde:<br />
Tryggevælde Å, fra stien ved Åstræde <strong>til</strong> cykelstien ved Hvidbog Planstrategi 2007,<br />
Valløby.<br />
Infrastruktur, Strøby Egede Borger- og<br />
Grundejerforening.<br />
Etablering af cykelsti mellem Strøby og Rødvig. Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur<br />
samt Hvidbog KP09, Klippinge<br />
Borgerforening.<br />
Brinken udført som cykelvej fra Strøby Egede <strong>til</strong><br />
Kilde:<br />
Gjorslevskoven ved Strøbylille.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007,<br />
Infrastruktur, Strøby Egede Borger- og<br />
Grundejerforening.<br />
Etablering af trafikforbindelse for bløde trafikanter over Kilde:<br />
Tryggevælde Ådal mellem Hellested og Hårlev.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur,<br />
Hellested Borgerforening.<br />
Status: Projekt igangsat som del af<br />
ekstraordinær lånemulighed.<br />
316
Plan- og Teknikudvalget<br />
Projekt/forslag Kilde, kommentar, status<br />
Idéer og ønsker<br />
Etablere omfartsvej ved Strøby Egede. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Status:<br />
Forarbejderne igangsat som del af<br />
ekstraordinær lånemulighed.<br />
Nedsættelse af Bygningsforbedringsudvalg med<br />
Kilde:<br />
henblik på at støtte vedligeholdelsesarbejder på<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
bevaringsværdige bygninger (kommuneatlas).<br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Indføre præmierings- og støtteordninger <strong>til</strong><br />
Kilde:<br />
vedligeholdelse og forskønnelse.<br />
Planstrategi 2007, Bosætning –<br />
landsbyerne.<br />
Etablering af en forbindelsesvej mellem Kystvejen Kilde:<br />
og <strong>Stevns</strong>vej, eventuelt ved en forbedring af den<br />
Hvidbog Planstrategi 2007,<br />
nye adgangsvej fra <strong>Stevns</strong>vej ved plejecentret på Infrastruktur, Strøby Egede Borger- og<br />
Nimgårdsjorden. Centerstien bør have en underførsel Grundejerforening.<br />
af den nye adgangsvej frem for at krydse den i terræn.<br />
Fra den nye adgangsvej bør der etableres en vej bagom<br />
Stolpegården ud <strong>til</strong> Strøby Skolen, som videreføres <strong>til</strong><br />
Vindspinderivej.<br />
Hastighedsdæmpende foranstaltninger på Haarlev Kilde:<br />
Bygade.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur,<br />
borger Lisbeth Sandsted.<br />
Etablering af <strong>til</strong>bud om behovsstyret transport for alle Kilde:<br />
borgere.<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Bedre/flere busforbindelser igennem Klippinge. Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur,<br />
Klippinge Borgerforening.<br />
Etablering af motorsportsanlæg, som sætter <strong>Stevns</strong> på Kilde:<br />
landkortet, á la Le Mans.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme,<br />
<strong>Stevns</strong> Motorklub.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 317
Etablering af hytte <strong>til</strong> brug for friluftsaktiviteter og<br />
undervisning, i skoven mellem Sigerslev og Store<br />
Heddinge.<br />
Opsætning af velkomst/informationsskilte ved de store<br />
indfaldsveje <strong>til</strong> kommunen.<br />
Planstrategi 2011<br />
318<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007,<br />
Aktivitet og Sundhed, Børne- og<br />
ungdomsorganisationerne på <strong>Stevns</strong>.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Strøby Egede Borger- og<br />
Grundejerforening.<br />
Fokus på attraktive byer; særligt på emner som<br />
Kilde:<br />
grønne områder, gadebelysning, pladser, boligområder, PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
kreativitet (kultur, landskabsarkitektur).<br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte by”.<br />
<strong>Kommune</strong>atlas for hele <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, dvs.<br />
Kilde:<br />
registrering og vurdering af bygninger i gl. Vallø<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09, 15.1 Kulturmiljø<br />
<strong>Kommune</strong>, samt ajourføring af bygningsregistreringen i og –værdier samt bygningsbevaring.<br />
gl. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Bosætning,<br />
Østsjællands Museum samt PLAN 21 06<br />
(kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>).<br />
Kommentar:<br />
I kommuneplanen står der skrevet at<br />
det i kommende planperiode vil blive<br />
undersøgt om der er mulighed for at<br />
udarbejde et kommuneatlas for den<br />
samlede nye kommune. Inddrages under<br />
temaet ”Oplevelse og Bevægelse”, ”Den<br />
Tætte By”. Inddrages desuden som<br />
muligt emne i den indledende debat om<br />
Lokal Agenda 21 strategi under temaet<br />
”Fremme af bæredygtig byudvikling og<br />
byomdannelse”.<br />
Arkitektkonkurrence om et ”<strong>Stevns</strong>-hus”. Kilde:<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>).<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Oplevelse<br />
og Bevægelse”, ”Den Tætte By.<br />
Inddrages desuden som muligt emne<br />
i den indledende debat om Lokal<br />
Agenda 21 strategi under temaet<br />
”Fremme af bæredygtig byudvikling og<br />
byomdannelse”.
Formulering af en arkitekturpolitik. Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Kommentar:<br />
Der står skrevet i kommuneplanen at<br />
udarbejdelse af en arkitekturpolitik er<br />
Kommunalbestyrelsens mål. Inddrages<br />
under temaet ”Oplevelse og Bevægelse”,<br />
”Den Tætte By”. Inddrages desuden som<br />
muligt emne i den indledende debat om<br />
Lokal Agenda 21 strategi under temaet<br />
”Fremme af bæredygtig byudvikling og<br />
byomdannelse”.<br />
Bedre udnyttelse af de stationsnære arealer <strong>til</strong><br />
Kilde:<br />
eksempelvis tæt bebyggelse – rammer bør gennemgås Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur<br />
for at sikre at bestemmelser i højere grad understøtter samt hvidbog KP09, <strong>Stevns</strong> Radikale<br />
stationsnærhedsprincippet.<br />
Venstre.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte by”<br />
– Stationsnærhed. Inddrages desuden<br />
som muligt emne i den indledende<br />
debat om Lokal Agenda 21 strategi<br />
under temaet ”Fremme af bæredygtig<br />
byudvikling og byomdannelse”.<br />
Udarbejdelse af retningslinjer/strategi for <strong>til</strong>oversblevne Kilde:<br />
landbrugsbygningers fremtidige anvendelse.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09, 11.1 Byggeri i<br />
landzone og sommerhusområder, 14.2<br />
Campingpladser, vandrerhjem og mindre<br />
overnatningssteder.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen<br />
at <strong>Stevns</strong> kommune vil <strong>til</strong>stræbe, at<br />
retningslinjerne bliver formuleret i<br />
kommende planperiode. Inddrages under<br />
temaet ”Oplevelse og bevægelse” og<br />
”Viden og arbejdspladser”.<br />
Etablere omfartsvej ved Herfølge med <strong>til</strong>slutning <strong>til</strong> Kilde:<br />
motorvej.<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Trafik på<br />
tværs”.<br />
Arbejde for ”Park & Ride”-anlæg ved Herfølge. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Trafik på<br />
tværs”. Inddrages desuden som muligt<br />
emne i den indledende debat om Lokal<br />
Agenda 21 strategi under temaet<br />
”mindskelse af miljøbelastningen”.<br />
319
Arbejde for S-tog <strong>til</strong> Herfølge. Kilde:<br />
Planstrategi 2007, Infrastruktur.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Trafik på<br />
tværs”. Inddrages desuden som muligt<br />
emne i den indledende debat om Lokal<br />
Agenda 21 strategi under temaet<br />
”mindskelse af miljøbelastningen”.<br />
Udbygning i Klippinge i forbindelse med stationen, Kilde:<br />
”uudnyttet potentiale for stationsnærhed”.<br />
Hvidbog KP09, <strong>Stevns</strong> Radikale Venstre.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte<br />
by”. Inddrages desuden som muligt<br />
emne i den indledende debat om Lokal<br />
Agenda 21 strategi under temaet<br />
”Fremme af bæredygtig byudvikling og<br />
byomdannelse”.<br />
Undersøgelse af muligheden for fortætning i byer. Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte<br />
by”. Inddrages desuden som muligt<br />
emne under den indledende debat om<br />
Lokal Agenda 21 strategi under temaet<br />
”Fremme af bæredygtig byudvikling og<br />
byomdannelse”.<br />
Gøre købstaden Store Heddinge og havnebyen Rødvig Kilde:<br />
mere indbydende for turister, bl.a. ved at kommunale Planstrategi 2007, Turisme samt Hvidbog<br />
områder skal vedligeholdes bedre.<br />
Planstrategi 2007, Turisme, Store<br />
Heddinge Håndværkerforening.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte by”<br />
– bykvalitet.<br />
Udarbejdelse af bevarende lokalplaner for dele af Rødvig Kilde:<br />
og dele af Klippinge.<br />
PLAN 21 06.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte by”<br />
– byudvikling.<br />
Mulighed for/etablering af en station ”Hårlev Nord” – Kilde:<br />
med byudvikling af Hårlev i nordlig retning.<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur,<br />
Østsjællands Pendlerklub.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte by”.<br />
Mulighed for/etablering af en station Hårlev Syd – med Kilde:<br />
byudvikling i sydlig retning. Denne station kunne evt. Hvidbog Planstrategi 2007, Infrastruktur,<br />
erstatte Lille Linde, hvis der kommer sti fra denne Østsjællands Pendlerklub.<br />
landsby <strong>til</strong> Hårlev Syd.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Den tætte by”.<br />
320
Afgrænsning af resterende landsbyer, og udarbejdelse af<br />
lokalplaner for disse.<br />
Ønske om at kommunen formulerer hensigt om at støtte<br />
nye forretningsvirksomheder på landbrugsrelaterede<br />
ejendomme.<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2011<br />
Udarbejdelse af handlingsplan for miljøoptimering for<br />
samtlige kommunale ejendomme, inkl. synliggørelse af<br />
opnåede effekter.<br />
Udarbejdelse af en demonstrationslokalplan, der skal<br />
vise mulighederne for at udlægge et område med<br />
forskellige grundstørrelser og et varieret byggeri, både<br />
med hensyn <strong>til</strong> størrelser, arkitektur og typer med<br />
respekt for helheden. Der skal gives anvisninger på<br />
fleksible boliger, så de kan anvendes gennem et helt<br />
liv. Bebyggelsesplanen skal udformes således, at behov<br />
for både fællesskab, privatliv og tryghed <strong>til</strong>godeses.<br />
Lokalplanen skal desuden indeholde anvisninger for<br />
løsninger på områderne energi- og ressourcebesparelser,<br />
udnyttelse af vedvarende energi og mindre forbrug af<br />
knappe eller sundheds- og miljøbelastende materialer.<br />
I forbindelse med byggesagsbehandlingen skal det være<br />
muligt at få vejledning om mindre forbrug af knappe<br />
eller sundheds- og miljøbelastende materialer.<br />
Kilde:<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen at<br />
arbejdet påregnes udført i løbet af den<br />
4-årige planperiode. Inddrages under<br />
temaet ”Oplevelse og bevægelse”.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Vallø Stift.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Viden og<br />
arbejdspladser”.<br />
Kilde:<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2007,<br />
Kommunalt grønt regnskab, ”Hvordan<br />
skal der arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”Mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
Kilde:<br />
PLAN 21 06 (kommuneplan for gl.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>) samt Lokal Agenda 21<br />
strategi 2007, Opvarmning, vedvarende<br />
energi, lavenergi, ”Hvordan skal der<br />
arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages desuden som muligt emne i<br />
den indledende debat om Planstrategi<br />
2011 under temaet ”Oplevelse og<br />
bevægelse” og ”Den tætte by”.<br />
Kilde:<br />
Lokal Agenda 21 strategi 2007,<br />
Bæredygtighed i nybyggeriet, ”Hvordan<br />
skal der arbejdes”.<br />
Kommentar:<br />
Inddrages under temaet ”mindskelse af<br />
miljøbelastningen”.<br />
321
Turist-politisk redegørelse Status: Igangsat 2010<br />
Udarbejdelse af plangrundlag der muliggør ændret Kilde:<br />
anvendelse af den tidligere kaserne, senest asylcenter, <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09.<br />
ved Mandehoved.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i kommuneplanen at<br />
arbejdet søges færdiggjort i ”kommende<br />
planperiode”.<br />
Mulighed for etablering af naturformidlings- og<br />
Kilde:<br />
kulturcenter ved Vallø Slot, eks. Aktivitetscenter ved Hvidbog Planstrategi 2007, Turisme samt<br />
Herskabsstalden.<br />
Hvidbog KP09, Vallø Stift.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbog for KP09 at<br />
der evt. kan formuleres retningslinjer<br />
for/foretages udpegninger af sådanne<br />
konkrete værdifulde områder inde i<br />
landet, og at spørgsmålet tages op i<br />
planperioden.<br />
Mulighed for <strong>til</strong>pasning af Højstrup Feriekoloni <strong>til</strong> frilufts- Kilde:<br />
og fritidsformål.<br />
Hvidbog KP09, Vemmetofte Kloster.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at<br />
feriekolonien meget vel vil kunne<br />
udpeges i lighed med øvrige områder<br />
der understøtter ”<strong>Stevns</strong> Klint<br />
Oplevelsen” og at spørgsmålet tages op i<br />
planperioden.<br />
Etablering af en naturfagsefterskole på Mandehoved. Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007,<br />
Aktivitet og sundhed, Danmarks<br />
Naturfredningsforening <strong>Stevns</strong>.<br />
Udarbejdelse af bevarende lokalplan for området<br />
Kilde:<br />
omkring <strong>Stevns</strong>fort.<br />
Hvidbog KP09, Østsjællands Museum.<br />
Kommentar:<br />
Det står skrevet i hvidbogen at emnet<br />
tages op i planperioden.<br />
322
Børneudvalget<br />
Projekt/forslag Kilde, kommentar, status<br />
Idéer og ønsker<br />
Flere udfoldelsesmuligheder for unge, særligt i Strøby<br />
Egede området.<br />
Vejledning og indsatser i folkeskolen for at sikre at<br />
flere gennemfører en uddannelse og dermed at skabe<br />
kvalificeret arbejdskraft.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog Planstrategi 2007, Aktivitet<br />
og sundhed, Strøby Egede Borger- og<br />
Grundejerforening.<br />
Kilde:<br />
Hvidbog KP09, Region Sjælland.<br />
Kommentar:<br />
I hvidbogen står der skrevet at<br />
spørgsmålet drøftes i planperioden.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 323
Projektbeskrivelser<br />
Landskabsanalyse<br />
Udpegningerne af beskyttede om-<br />
råder i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er for en<br />
stor dels vedkommende overført<br />
fra de tidligere regionplaner. Her<br />
er udpegningen sket på baggrund<br />
af landskabsanalyser foretaget<br />
i 1970’erne og 1980’erne. Samtidig<br />
har der været stor forskel<br />
på hvordan man i de to tidligere<br />
amter har udpeget områder med<br />
eksempelvis landskabelige værdier<br />
eller kulturhistoriske interesser,<br />
og om man har gjort det i det<br />
hele taget.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er sammenlagt<br />
på tværs af grænsen mellem det<br />
tidligere Roskilde Amt -<br />
en del af Hovedstadsregionen, og<br />
Storstrøms Amt. I den tidligere<br />
Vallø <strong>Kommune</strong> er der<br />
således eksempelvis udpeget<br />
flere områder med landskabelige<br />
værdier, mens der i det tidligere<br />
Storstrøms Amt blot er udpeget<br />
få større uforstyrrede landskaber<br />
– hvoraf ingen er<br />
beliggende i den gamle <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
Med nye opgaver, ansvarsområder<br />
og en ny kommune sammenlagt<br />
på tværs af tidligere amtsgrænser,<br />
er det ved at være tid<br />
<strong>til</strong> at få opdateret datagrundlaget.<br />
I løbet af den kommende planpe-<br />
324 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
riode vil <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> derfor<br />
gennemføre en kortlægning og<br />
analyse af det stevnske landskab<br />
med udgangspunkt i landskabskaraktermetoden.<br />
Udviklingen af<br />
Landskabskaraktermetoden er<br />
initieret af Miljøministeriet <strong>til</strong> brug<br />
i kommunernes planlægning. Metoden<br />
er detaljeret beskrevet i<br />
Vejledning om Landskabet i <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>lægningen.<br />
Landskabsanalysen vil blandt andet<br />
danne grundlag for en udpegning<br />
af potentielle naturområder<br />
og potentielle biologiske spredningskorridorer,<br />
som det foreskrives<br />
i planloven, samt vigtige udsigtskiler.<br />
Desuden kan analysen<br />
hjælpe med <strong>til</strong> at pege på, hvor<br />
kommunens udviklende indsats<br />
skal fokuseres, eksempelvis hvor<br />
der findes et uudnyttet rekreativt<br />
potentiale, og hvilke områder der<br />
skal udpeges <strong>til</strong> særligt egnede<br />
som genstand for borgere og besøgendes<br />
friluftsliv. Herudover<br />
konkretiseres og vurderes de<br />
områder, der i sin tid er udpeget<br />
af amterne, og udpegninger der<br />
udelukkende knytter sig <strong>til</strong> den<br />
ene af de to tidligere kommuner<br />
udvides <strong>til</strong> at dække hele kommunen.<br />
Dermed harmoniseres<br />
udpegningerne, og forvaltningen<br />
of områderne kvalificeres yderligere.<br />
Det overordnede mål for en gennemførelse<br />
af landskabsanalysen<br />
er altså at få udarbejdet et ensartet<br />
datagrundlag, der kan sikre<br />
en velbegrundet og helhedsorienteret<br />
planlægning af det stevnske<br />
landskab, med et attraktivt,<br />
naturrigt, landbrugslandskab <strong>til</strong><br />
følge.<br />
Landskabsanalysen forventes<br />
færdig i sidste halvdel af 2010<br />
eller første halvdel af 2011. Resultaterne<br />
vil indgå i næste planstrategi.<br />
Udpluk fra retningslinjehæftet:<br />
”I forbindelse med gennemførelse<br />
af en analyse af det stevnske<br />
landskab er det hensigten at udpege<br />
nye potentielle og eksisterende<br />
naturområder, der kan tåle<br />
en vis form for rekreativ udnyttelse,<br />
i form af øget adgang for<br />
publikum på egnede stier. Disse<br />
eventuelle udpegninger vil indgå<br />
i de samlede overvejelser i stiprojektet.”<br />
”I forbindelse med projekt kortlægning<br />
og analyse af det stevnske<br />
landskab vil større kulturmiljøer,<br />
der knytter sig <strong>til</strong> landskabet,<br />
blive kortlagt. Oplysningerne om<br />
kulturmiljøer fra kommuneatlassets<br />
følgegruppe vil sammen med
esultater fra landskabsanalysen<br />
senere blive bearbejdet og publiceret,<br />
og vil kunne indgå i den<br />
kommunale sagsbehandling.”<br />
”I kommende planperiode bliver<br />
der, med udgangspunkt i den såkaldte<br />
landskabskaraktermetode,<br />
foretaget en landskabsanalyse af<br />
det samlede stevnske landskab.<br />
Formålet er blandt andet at opdatere<br />
datagrundlaget for udpegningen<br />
af naturområder, og dermed<br />
muligheden for at udpege<br />
potentielle naturområder.”<br />
”I forbindelse med analyse af det<br />
stevnske landskab i kommende<br />
planperiode, vil det blive vurderet<br />
om supplerende eller alternative<br />
spredningskorridorer bør udpeges.”<br />
Fra by- og landskabsstyrelsens<br />
hjemmeside:<br />
By- og landskabsstyrelsen har<br />
fået udarbejdet en vejledning om<br />
landskabet i kommuneplanlægningen.<br />
Den gennemgår landskabskaraktermetoden<br />
med del<br />
af Svendborg <strong>Kommune</strong> som eksempel.<br />
Metoden er udviklet <strong>til</strong><br />
brug for planlægningen og forvaltningen<br />
af det åbne land med<br />
henblik på at skabe grundlag for<br />
at beskytte de værdifulde landskaber<br />
og landskabselementer.<br />
Desuden kan resultatet af metoden<br />
indgå som ’landskabsinput’<br />
i behandling af sager i det åbne<br />
land, fx byudvikling, landzone<strong>til</strong>ladelser<br />
og forvaltningsplaner.<br />
Med metoden inddeles landskabet<br />
i karakteristiske landskabsrum.<br />
Kortlægningen af områderne sker<br />
dels på baggrund af landskabets<br />
naturgrundlag (terræn, jordtype<br />
etc.), dels dets kulturgrundlag<br />
(byggeri, skov, landbrug etc.), og<br />
endelig dets rumlige og visuelle<br />
fremtoning. Områderne beskrives<br />
og vurderes på baggrund af landskabskarakterens<br />
styrke, særlige<br />
visuelle oplevelsesmuligheder,<br />
<strong>til</strong>stand og sårbarhed med henblik<br />
på at sætte strategiske og handlingsorienterede<br />
mål for dem.<br />
Resultatet anvendes <strong>til</strong> at sikre de<br />
landskabelige bevaringsværdier,<br />
herunder større sammenhængende<br />
områder på tværs af kommunegrænser<br />
samt levere oplæg<br />
<strong>til</strong>, hvordan værdifulde landskaber<br />
kan beskyttes. Desuden kan<br />
resultatet af metoden indgå som<br />
’landskabsinput’ i behandlingen<br />
af sager i det åbne land, om fx<br />
byudvikling, skovrejsning, nye<br />
veje, tekniske anlæg, lokalplaner,<br />
landzone<strong>til</strong>ladelser og forvaltningsplaner.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 325
Vindmølleplanlægning<br />
Der er i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> i hen-<br />
hold <strong>til</strong> tidligere planlægning udlagt<br />
fire vindmølleområder, hvoraf<br />
de tre er udbyggede.<br />
Den 25. april 2008 indgik Miljøministeriet<br />
og KL en aftale om kommunernes<br />
planlægning for vindmøller<br />
frem <strong>til</strong> 2011.<br />
By- og landskabsstyrelsen har i<br />
2007 udarbejdet en datamodel <strong>til</strong><br />
udpegning af egnede områder <strong>til</strong><br />
ops<strong>til</strong>ling af store vindmøller på<br />
land.<br />
• Der opereres her bl.a. med<br />
total højde på 150m,<br />
• 3 møller i en gruppe, og<br />
• mindst 600m <strong>til</strong> nærmeste<br />
beboelse.<br />
På baggrund af ovennævnte datamodel<br />
og anbefalinger fra Vindmølledirektoratet,<br />
som bl.a. anbefaler,<br />
at der planlægges for:<br />
• Afstand mellem møllerne på<br />
3-4 x rotordiameteren(højst<br />
100m ved en totalhøjde på<br />
150m) = 3-400m (anbefaling<br />
fra Birk Nielsen, Store<br />
Vindmøller i det åbne land)<br />
og Vindmøllecirkulærets strammere<br />
krav <strong>til</strong> planlægningen<br />
vedr. vindmøller, bl.a. en defineret<br />
planlægningsafstand mellem<br />
326 <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
vindmøller i to forskellige ops<strong>til</strong>linger<br />
på 28 gange totalhøjden,<br />
er der ikke udpeget nye områder<br />
i kommuneplanen <strong>til</strong> ops<strong>til</strong>ling af<br />
vindmøller.<br />
Eksisterende vindmølleområde<br />
ved Hårlev er udtaget på grund af<br />
nærheden <strong>til</strong> Hårlev.<br />
Fra Retningslinjehæftet fås:<br />
Kommunalbestyrelsen vil bl.a.<br />
• fremme miljøvenlig og<br />
CO2-neutral<br />
ning,energiforsy-<br />
• sikre, at områder med særlige<br />
naturbeskyttelses- og<br />
bevaringsinteresser samt<br />
landskabelige og kulturhistoriske<br />
værdier friholdes<br />
for udlæg af vindmølleområder.<br />
Der vil – i form af et projekt – i<br />
2010 blive undersøgt, om det er<br />
muligt at skabe et nyt grundlag<br />
for planlægningen ved at nedtage<br />
yderligere et antal vindmøller og<br />
hermed klarlægge, om der er basis<br />
for at udarbejde et <strong>til</strong>læg om<br />
vindmølleplanlægning <strong>til</strong> kommuneplanen,<br />
og om et sådant <strong>til</strong>læg<br />
også skal indeholde ops<strong>til</strong>lingsmuligheder<br />
for vindmøller med<br />
mindre totalhøjde end 150m.
Turistpolitisk redegørelse<br />
For at kunne foretage udpegninger<br />
af frilufts-, fritids- og ferieanlæg<br />
og -aktiviteter m.v. i bl.a.<br />
kystnærhedszonen skal der i<br />
kommende planperiode udarbejdes<br />
en sammenhængende turistpolitisk<br />
redegørelse, der sammen<br />
med turistpolitikken kan danne<br />
grundlag for en turistpolitisk strategi.<br />
Eventuel lokalisering af nye turistanlæg<br />
og ændring af eksisterende,<br />
samt udarbejdelsen<br />
af kommende kommuneplanretningslinjer,<br />
skal ske på baggrund<br />
af denne turistpolitiske strategi.<br />
Turistpolitikken har <strong>til</strong> formål at<br />
fremme en målrettet og prioriteret<br />
udvikling af turismen på<br />
<strong>Stevns</strong>, med udgangspunkt i og<br />
under særlig hensyntagen <strong>til</strong> egnens<br />
kulturelle og<br />
naturskabte værdier, herunder<br />
også at bidrage <strong>til</strong> en økonomisk<br />
bæredygtig udvikling af lokalområdet<br />
<strong>til</strong> glæde og gavn for alle<br />
borgere i kommunen.<br />
Turistpolitikken skal således ses i<br />
en tæt sammenhæng med kommunens<br />
øvrige<br />
politikområder, herunder især<br />
strategier inden for kultur, fritidsliv,<br />
bosætning og<br />
erhvervsudvikling. Det er ligele-<br />
des vigtigt, at gennemførelse af<br />
politikken forankres bredt, herunder<br />
at især turisterhvervet, men<br />
også relevante foreninger, kulturinstitutioner<br />
og erhvervsområder<br />
inddrages aktivt.<br />
Uden klare mål og fokuserede<br />
handlinger, ingen forandring.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>strategi<br />
I <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>strategien er en<br />
af visionerne, at der skal fokuseres<br />
på turismen, der søges udviklet<br />
på et bæredygtigt grundlag.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil bl.a. fremme<br />
udviklingen af flere overnatningsmuligheder<br />
f.eks. ved at give mulighed<br />
for, at der kan etableres<br />
hotel/ferielejligheder på Mandehoved.<br />
Vision<br />
Kommunalbestyrelsen overordnede<br />
vision for turismen i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>:<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal være<br />
kendt for at rumme et varieret<br />
erhvervsliv, hvor turisme, de<br />
eksisterende virksomheder og<br />
aktiv støtte <strong>til</strong> nye initiativer, er<br />
fundamentet.<br />
I <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> skal turismen<br />
på et bæredygtigt grundlag markedsføres<br />
og baseres på<br />
egnens attraktive kultur- og naturværdier.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 327
Bilag 1<br />
Offentlig bekendtgørelse<br />
Kommunalbestyrelsen i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har på<br />
sit møde den 17. december 2009 vedtaget <strong>Stevns</strong><br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09 endeligt. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en for<br />
2009-2021 bliver den nye <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s første<br />
samlede kommuneplan. Planlægningen for det<br />
åbne land, som tidligere indgik i regionplanerne, er<br />
indarbejdet, og i den forbindelse er en stor del af<br />
de tidligere gældende regionplanretningslinjer blevet<br />
ophævet af Miljøministeriet. Desuden er planen<br />
<strong>til</strong>passet ændret lovgivning på flere områder, f.eks.<br />
vedr. detailhandel. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en fastlægger de<br />
overordnede mål for udviklingen og arealanvendelsen<br />
i de næste 12 år, retningslinjer for arealanvendelsen<br />
samt rammer for lokalplanlægningen i de<br />
enkelte dele af kommunen.<br />
Ændringer i forhold <strong>til</strong> kommuneplanforslaget<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>forslaget 2009-2021 med <strong>til</strong>hørende<br />
miljøvurdering har været i offentlig høring fra den<br />
14. september <strong>til</strong> den 9. november 2009. <strong>Kommune</strong>n<br />
modtog 34 høringssvar i perioden. Der er<br />
udarbejdet et høringsnotat med resumé af hver<br />
indsigelse, en vurdering og Kommunalbestyrelsens<br />
beslutning om eventuel ændring af kommuneplanforslaget.<br />
Dette notat ligger som bilag 5, Hvidbog<br />
<strong>til</strong> kommuneplanen, på kommunens hjemmeside<br />
www.stevns.dk.<br />
I forbindelse med den endelige vedtagelse er dele af<br />
kommuneplanen blevet tydeliggjort og præciseret<br />
som følge af de modtagne kommentarer, og der er<br />
indarbejdet en række redaktionelle rettelser.<br />
Af større ændringer kan fremhæves følgende:<br />
• Mandehoved er udtaget som ramme men beskrives<br />
i redegørelsen, da projektet afventer en turistpolitisk<br />
redegørelse.<br />
• Jordbrugsparceller er taget ud af rammerne, men<br />
lokalplanlagte jordbrugsparceller kan stadig udnyttes.<br />
• Nye udpegninger af spredningskorridorer er fjernet<br />
fra kort, da udpegningerne skal ske på baggrund<br />
af en landskabsanalyse.<br />
• Der er <strong>til</strong>føjet en retningslinje om vurdering af risiko<br />
for oversvømmelse i afsnittet om kystnærhedszonen.<br />
• Kravet om lavenergibyggeri skærpes fra energiklasse<br />
2 <strong>til</strong> energiklasse 1.<br />
• Mindste grundstørrelse i landsbyer fastsættes <strong>til</strong><br />
1200m2 -ved lokalplanlægning 700m2 .<br />
• Kortmaterialet er generelt forbedret og det er tydeliggjort<br />
hvilke kort der er retningslinjekort.<br />
• Der er indarbejdet et kort afsnit om <strong>Stevns</strong> Klints<br />
militære historie.<br />
• En række regionplanretningslinjer er <strong>til</strong>føjet.<br />
Miljøvurderingen er sammenfattet i en redegørelse<br />
og der er ops<strong>til</strong>let et overvågningsprogram.<br />
Offentliggørelsen sker i form af en digital udgivelse<br />
som kan downloades fra kommunens hjemmeside<br />
www.stevns.dk. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en kan desuden ses<br />
hos Teknik og Miljø på rådhuset i Hårlev, på kommunens<br />
biblioteker samt i borgerservice på Store<br />
Heddinge Rådhus.<br />
Retsvirkningerne<br />
Kommunalbestyrelsen skal virke for kommuneplanens<br />
gennemførelse, herunder ved udøvelse af beføjelser<br />
i henhold <strong>til</strong> gældende lovgivning. I byzone<br />
kan kommunen forbyde udstykning og bebyggelse,<br />
hvis det er i strid med kommuneplanens rækkefølgebestemmelser.<br />
Det gælder dog ikke, hvis en<br />
byplanvedtægt eller lokalplan for området muliggør<br />
arbejderne. I byzone og sommerhusområder<br />
kan kommunen forbyde opførelse af bebyggelse og<br />
ændret anvendelse af bebyggelse eller ubebyggede<br />
områder, hvis det er i strid med kommuneplanens<br />
rammebestemmelser. Igen gælder det dog ikke for<br />
områder, der er omfattet af en lokalplan eller byplanvedtægt<br />
eller for områder, der er udlagt <strong>til</strong> offentlige<br />
formål.<br />
Klagevejledning<br />
Vedtagelsen af kommuneplanen kan påklages <strong>til</strong><br />
Naturklagenævnet, men i henhold <strong>til</strong> planlovens §<br />
58, stk. 1, kan kun retlige forhold påklages.<br />
Det vil sige, at der kun kan klages, hvis man mener,<br />
at Kommunalbestyrelsen ikke har haft hjemmel <strong>til</strong><br />
at træffe afgørelsen. Der kan derimod ikke klages,<br />
hvis man mener, at Kommunalbestyrelsen burde<br />
have truffet en anden afgørelse.<br />
Eventuel klage over retlige forhold skal indsendes <strong>til</strong><br />
Naturklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København<br />
NV, eller på email <strong>til</strong> nkn@nkn.dk. Klagen skal<br />
være modtaget af Naturklagenævnet inden 4 uger<br />
fra datoen for denne annonces offentliggørelse.<br />
Det er en betingelse for Naturklagenævnets behandling<br />
af klagen, at der indbetales et gebyr på<br />
500 kr. Nævnet vil efter modtagelsen af klagen sende<br />
klageren en opkrævning på gebyret. Naturklagenævnet<br />
vil ikke påbegynde behandlingen af klagen,<br />
før gebyret er modtaget. Vejledning om gebyrordningen<br />
kan findes på Naturklagenævnets hjemmeside<br />
www.nkn.dk.<br />
Hvis sagen ønskes indbragt for domstolene, skal<br />
dette ske inden 6 måneder.
Bilag 2<br />
Sammenfattende redegørelse<br />
Miljøvurdering af forslag <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009-2021 har været fremlagt i offentlig høring fra den<br />
14. september <strong>til</strong> den 9. november 2009. I forbindelse med den endelige vedtagelse af kommuneplanen den<br />
17. december 2009 er der udarbejdet en sammenfattende redegørelse.<br />
I nedenstående afsnit redegøres for;<br />
-Integration af miljøhensyn: hvordan miljøhensyn er blevet integreret i kommuneplanen.<br />
-Bemærkninger <strong>til</strong> miljøvurderingen: hvordan bemærkninger <strong>til</strong> miljøvurdering i høringsfasen er taget<br />
i betragtning.<br />
-Alternativer/ændringer: hvordan den vedtagne plan er valgt på baggrund af rimelige alternativer.<br />
-Overvågning: ops<strong>til</strong>ler et program for, hvordan de væsentligste miljøpåvirkninger skal overvåges.<br />
Integration af miljøhensyn<br />
Der blev udarbejdet en miljøvurdering af kommuneplanforslaget som loven foreskriver, se bilag 3. Hensynet<br />
<strong>til</strong> energiforbruget samt <strong>til</strong>pasningen <strong>til</strong> klimaændringerne ligger <strong>til</strong> grund for flere retningslinjer i denne<br />
kommuneplan, og er som sådan indarbejdet i planen. Miljøvurderingen har ikke givet anledning <strong>til</strong> ændringer<br />
af kommuneplanforslaget. De væsentligste miljøhensyn omhandler håndtering af regnvand, hvor der<br />
gives mulighed for at nedsive regnvand fra tage og befæstede arealer på egen grund. Et tidligere boligområde<br />
i Klippinge har fået ændret anvendelse, så et regnvandsbassin og et rekreativt område kan etableres.<br />
Nye byområder skal opføres i lavenergiklasse 1, og der er i eksisterende områder mulighed for at undgå<br />
<strong>til</strong>slutningspligten <strong>til</strong> naturgas ved ekstra isolering eller anvendelse af alternative/vedvarende energiformer.<br />
Denne planlægning har <strong>til</strong> formål at reducere energiforbruget og dermed forureningen og CO2-udslippet.<br />
<strong>Kommune</strong>centrene, hvor den væsentligste byudvikling skal ske, er byer med tog-forbindelse. Der er en<br />
målsætning om at styrke den offentlige transport ved at etablere gode parkeringsforhold for både cykler og<br />
biler ved stationerne.<br />
Ved placering af støjende fritidsanlæg skal Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier for støj overholdes.<br />
Mange miljøhensyn varetages i sektorplaner og indsatsplaner som fx Lokal Agenda 21-strategien, handleplan<br />
for markfirben, indsatsplan for bekæmpelse af Kæmpe-Bjørneklo.<br />
Udpegninger og retningslinjer <strong>til</strong> beskyttelse af interesseområder er videreført fra de tidligere planer. Konsekvent<br />
er den mest restriktive formulering valgt, og således er bestemmelserne videreført og i nogle <strong>til</strong>fælde<br />
endog skærpet.<br />
Omfartsvejen ved Strøby Egede blev miljøvurderet i 2005, men kræver en fornyet VVM-redegørelse.<br />
Bemærkninger <strong>til</strong> miljøvurderingen<br />
I alt indkom 34 høringssvar, hvoraf ingen af dem vedrørte indholdet i miljøvurderingen.<br />
Alternativer/ændringer<br />
Miljøvurderingen har ikke ført <strong>til</strong> ændringer af byudviklingsområderne og arealudlæg i kommuneplanforslaget.<br />
Byudviklingsområderne og arealudlæg er ændret i kommuneplanen i forhold <strong>til</strong> tidligere planer, men<br />
miljøvurderingen vurderer at ændringerne er afstemt efter de justerede forventninger <strong>til</strong> <strong>til</strong>flytning. Ændringerne<br />
er desuden reguleret i forhold <strong>til</strong> hinanden, så der ikke brutto er udlagt et større areal.<br />
Overvågning<br />
Sektorlovgivningen sikrer overvågning af de fleste evt. påvirkede parametre. Der vil således ske en overvågning<br />
via sektoradministration og ved udarbejdelse af kommunens grønne regnskaber. Dette er bl.a. sket<br />
med udarbejdelse af Klimastrategi og der<strong>til</strong> en Klimahandleplan, som bl.a. indeholder et overvågningsprogram<br />
for energiforbruget på de kommunale ejendomme.
Bilag 3<br />
Miljøvurdering
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Miljøvurdering af<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Miljøvurdering<br />
August 2009
Dokumentnr. 1<br />
Version 1<br />
Udgivelsesdato 11. august 2009<br />
Udarbejdet HKJO, PLNI<br />
Kontrolleret IBFE<br />
Godkendt HKJO<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Miljøvurdering af<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Miljøvurdering<br />
August 2009<br />
COWI A/S<br />
Parallelvej 2<br />
2800 Kongens Lyngby<br />
Telefon 45 97 22 11<br />
Telefax 45 97 22 12<br />
www.cowi.dk
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Indholdsfortegnelse<br />
1 Ikke teknisk resumé 2<br />
2 Afgrænsning af miljøvurderingen 6<br />
3 Miljøstatus 7<br />
4 Miljøvurdering 9<br />
4.2 Miljøvurdering af tværgående temaer 10<br />
4.3 Boligudbygning - Store Heddinge 12<br />
4.4 Boligudbygning - Hårlev 13<br />
4.5 Boligområde Klippinge 15<br />
4.6 Detailhandel 16<br />
4.7 Mandehoved 9 17<br />
4.8 Omfartsvej ved Strøby Egede 20<br />
.<br />
1
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
1 Ikke teknisk resumé<br />
Denne miljøvurdering er gennemført på grundlag af forslag <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009-2020. Miljøvurderingen er udarbejdet i henhold <strong>til</strong> lov<br />
om miljøvurdering af planer og programmer (lovbekendtgørelse nr. 1398 af 22.<br />
oktober 2007).<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> er udarbejdet i henhold <strong>til</strong> Planlovens regler. Planen, der<br />
udarbejdes en gang hvert fjerde år, gør rede for kommunens samlede arealanvendelsesplanlægning<br />
for årene 2009-2020.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009-2020 er samtidig den første formelle samlede plan for arealanvendelsen<br />
i den nye <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> efter strukturreformen. I forbindelse<br />
med strukturreformen er der ligeledes sket en omlægning af en række planlægningsopgaver,<br />
som bevirker, at kommuneplanen nu <strong>til</strong>lige indeholder retningslinjer<br />
for det åbne land og naturbeskyttelsen.<br />
Miljøvurderingen er udarbejdet i forbindelse med udarbejdelsen af kommuneplanforslaget.<br />
Forudsætninger og 0-alternativet<br />
Udviklingen betyder øget aktivitet, som vil medføre øget miljøbelastning i<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> såvel som alle andre steder. Det betyder, at en øget boligudbygning<br />
samlet set vil øge kommunens belastning af miljøet - uanset hvor udbygningen<br />
sker.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er omfattet af landsplandirektivet Fingerplanen 2007 og ligger<br />
udenfor fingerbystrukturen i det øvrige hovedstadsområde (landområde).<br />
Fingerplan 2007 bestemmer, at der i den kommunale planlægning kan udlægges<br />
ny byzone i det øvrige hovedstadsområde, når det respekterer de overordnede<br />
interesser, herunder at byudviklingen er af lokal karakter og sker i <strong>til</strong>knytning<br />
<strong>til</strong> kommunecentre eller som afrunding af andre bysamfund.<br />
Endvidere har regionplanretningslinjerne fra Regionplan 2005 for Storstrøms<br />
Amt og Hovedstadens Udviklingsråd retsvirkning som landsplandirektiv frem<br />
<strong>til</strong> vedtagelsen af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009.<br />
.<br />
2
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
I 2008 var der 21. 885 indbyggere i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Der er i perioden 2003<br />
<strong>til</strong> 2008 sket en befolknings<strong>til</strong>vækst på 276 indbyggere og befolkningsprognosen<br />
forudser en yderligere <strong>til</strong>vækst på 446 indbyggere frem <strong>til</strong> 2015.<br />
Den fremtidige boligudbygning vil ske som afrunding og i forbindelse med eksisterende<br />
byer, hvor der er gode kollektive transportmuligheder. Udbygningen<br />
er beskeden og sikrer at både offentlige og private service<strong>til</strong>bud kan opretholdes.<br />
Udvikling af erhverv sker dels som en udvidelses af anvendelses mulighederne<br />
i et allerede udlagt erhvervsområde syd for Hårlev, således der kan etablere<br />
detailhandel med særlig pladskrævende varegrupper. Området er endnu<br />
ikke er taget i anvendelse. Og dels ved at give mulighed for omdannelse af<br />
Mandehoved 9 <strong>til</strong> ferie- eller fritidsformål, når denne overgår fra statslig ejendom.<br />
I forbindelse med kommunalreformen har <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> overtaget regionplan<strong>til</strong>lægget<br />
vedrørende omfartsvejen syd for Strøby Egede. Regionplan<strong>til</strong>lægget<br />
er indarbejdet i kommuneplanen uden ændringer. Omfartsvejen er miljøvurderet<br />
her.<br />
I forhold <strong>til</strong> 0-alternativet er de ændringer kommuneplanen giver mulighed for<br />
begrænset og har <strong>til</strong> formål, at kunne opretholde kommunes service<strong>til</strong>bud med<br />
hensyn <strong>til</strong> skoler, daginstitutioner og lignende samt at give mulighed for arbejdspladser<br />
i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. 0-alternativet vil kunne betyde længere transport<br />
<strong>til</strong> arbejdspladser og offentlige servicefunktioner for indbyggerne i <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>. Et 0-alternativ vurderes ikke at betyde færre miljøproblemer, men<br />
vil blot flytte dem andre steder i regionen.<br />
Boligudbygning<br />
Udbygning i antallet af boliger i kommunen vil generelt føre <strong>til</strong> en stigning i<br />
kommunens samlede energi og ressourceforbrug. Nye borgere vil bidrage <strong>til</strong> at<br />
øge påvirkningen af miljøet samt øge trafikmængden.<br />
Den planlagte boligudbygning understøtter kommuneplanens bymønster og infrastruktur,<br />
herunder den kollektive trafikbetjening. Der er udlagt 18 ha nye<br />
arealer <strong>til</strong> boligformål og samtidig er et <strong>til</strong>svarende areal enten taget ud af<br />
kommuneplanen, udskudt <strong>til</strong> efter planperioden eller udlagt <strong>til</strong> rekreative formål<br />
i stedet.<br />
Der er ved udlægget af nye arealer lagt vægt på at minimere påvirkningen af<br />
natur og landskabsværdierne samt at friholde det åbne land for bebyggelse. Boligområderne<br />
er udlagt på arealer der ikke er omfattet af natur- og landskabsinteresser.<br />
Dog ligger boligområderne indenfor særlige drikkevandsinteresser og<br />
der skal derfor ske en overvågning af dette.<br />
Nye boligområder i Hårlev og Store Heddinge vil påvirke områdernes kvaliteter<br />
som bynær natur og der skal foretages de nødvendige afværgeforanstaltninger<br />
for at hindre en negativ påvirkning af grundvandet og de nærliggende vandløb.<br />
.<br />
3
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Detailhandel<br />
En udvidet mulighed for etablering af butikker, der forhandler pladskrævende<br />
varegrupper i erhvervsområdet kan give en øget støjpåvirkning og øget trafikmængde<br />
<strong>til</strong> og fra området. Støjen vil både være i form af trafikstøj fra personbiler<br />
og vare<strong>til</strong>kørsel med tunge køretøjer samt støj fra ven<strong>til</strong>ationsanlæg og<br />
lignende.<br />
Muligheden for detailhandlen vurderes ikke at påvirke området væsentligt udover<br />
0-alternativet. Vejkapaciteten kan om nødvendigt udvides såfremt der<br />
skulle opstå væsentlige trængselsproblemer <strong>til</strong> området.<br />
Mandehoved 9<br />
Mulighed for en ny anvendelse af bygninger på Mandehoved 9 vil primært forårsage<br />
øget trafik på vejene <strong>til</strong> stedet med støj og i mindre grad øget luftforurening<br />
som følge. Slid på naturen langs klinten vil øges, men negative effekter<br />
kan afværges. Den nye anvendelse af Mandehoved vil betyde nye arbejdspladser<br />
i kommunen.<br />
Omfartsvej ved Strøby Egede<br />
Omfartsvejen vil betyde mindre trafik i byen og dermed faldende støj og luftforurening<br />
her. Yderligere vil omfartsvejen også bedre trafiksikkerheden i byen.<br />
Omfartsvejen løber gennem et Natura 2000-område, hvilket vil give negative<br />
effekter for dette område. Tryggevælde Å og Ådal er omfattet af en række beskyttelsesinteresser<br />
samt rekreative og kulturhistoriske interesser, der vil blive<br />
påvirket negativt.<br />
Overvågning<br />
Sektorlovgivningen sikrer overvågning af de fleste evt. påvirkede parametre.<br />
Der vil således ske en overvågning via sektoradministration og ved udarbejdelse<br />
af kommunens grønne regnskaber.<br />
Desuden vil der i forbindelse med udarbejdelse af lokalplaner af eksempelvis<br />
byudvikling eller ved detailplanlægning for infrastruktur som minimum blive<br />
gennemført en miljøscreening i henhold <strong>til</strong> loven om miljøvurdering af planer<br />
og programmer. Dette vil sikre, at miljøkonsekvenserne af samtlige lokalplanforslag<br />
m.m. vil blive belyst på en systematisk måde, og at eventuelt væsentlige<br />
eller kritiske miljøforhold vil blive afdækket på et tidligt tidspunkt i planprocessen.<br />
I forbindelse med evt. miljøvurdering af konkrete projekter, vil der blive<br />
udarbejdet et mere detaljerede overvågningsprogram end denne miljøvurdering<br />
af kommuneplanen, giver mulighed for.<br />
I forbindelse med større bygge- og anlægsarbejder, der er omfattet af VVMbekendtgørelsen<br />
(Bekendtgørelse nr. 1335 af 6. december 2006 om vurdering<br />
af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM)) vil der som<br />
minimum blive gennemført en VVM-screening. I de <strong>til</strong>fælde hvor screeningen<br />
fører <strong>til</strong> et krav om miljøvurdering, vil der i forbindelse med denne blive s<strong>til</strong>let<br />
krav <strong>til</strong> overvågning af projektets indvirkninger på miljøet.<br />
.<br />
4
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Overvågning af trafikmængde, -støj og -sikkerhed ske efter gældende regler på<br />
området.<br />
Ved næste kommuneplanrevision vil kommunen beskrive den samlede gennemførte<br />
overvågning af miljøet i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>. Der vil blive fulgt op på,<br />
om udviklingen har været som forventet, og om der eventuelt vil være behov<br />
for <strong>til</strong>tag <strong>til</strong> at modvirke uønskede miljømæssige virkninger af planlægningen.<br />
.<br />
5
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
2 Afgrænsning af miljøvurderingen<br />
I henhold <strong>til</strong> loven om miljøvurdering af planer og programmer skal miljøvurderingen<br />
omfatte de ændringer og nye <strong>til</strong>tag, som en gennemførelse af kommuneplanforslaget<br />
vil betyde. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har gennemført en afgrænsning af<br />
miljøvurderingen - det vil sige en indledende vurdering af de miljøforhold, der<br />
forventes at blive påvirket væsentligt, og hvordan de skal behandles.<br />
Afgrænsningen blev den 29. juni 2009 sendt <strong>til</strong> høring hos berørte myndigheder.<br />
De berørte myndigheder er i denne sammenhæng Køge og Faxe <strong>Kommune</strong>r,<br />
Miljøcenter Roskilde, Udlændingestyrelsen samt Østsjællands Museer.<br />
Danmarks Naturfredningsforening er <strong>til</strong>lige hørt. Høringsfristen var den 27.juli<br />
2009.<br />
Der indkom bemærkninger fra Udlændingeservice, der gør opmærksom på at<br />
Mandehoved 9 er genåbnet som asylcenter og vil fungere som asylcenter ind<strong>til</strong><br />
udgangen af 2009 med mulighed for en ydereligere forlængelse.<br />
For kommuneplanforslagets øvrige temaer gælder, at bestemmelserne enten er<br />
uændrede i forhold <strong>til</strong> den gældende kommuneplan eller er en direkte overførsel<br />
af retningslinjer fra HUR eller Storstrøms Amts Regionplaner 2005, som er relevante<br />
for kommunens myndighedsudøvelse. De relevante retningslinjer fra<br />
regionplanen er overført uden ændringer af indhold, idet der dog nogle steder er<br />
foretaget en <strong>til</strong>pasning <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> lokale geografi.<br />
Miljøvurderingens struktur og indhold<br />
For hvert område indeholder miljøvurderingen en kort beskrivelse af de forudsætninger<br />
for ændringer og nye <strong>til</strong>tag i kommuneplanforslaget, der danner baggrund<br />
for vurderingen, en beskrivelse af 0-alternativet samt en vurdering af de<br />
væsentlige miljømæssige konsekvenser, som forslaget vil indebære. Miljøvurderingen<br />
er fortaget i forbindelse med udarbejdelsen af kommuneplanforslaget.<br />
Formålet med miljøvurderingen er fremme en bæredygtig udvikling samt at<br />
sikre, at hensynet <strong>til</strong> miljøet i videst muligt omfang er integreret i kommuneplanen.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>forslaget er i overensstemmelse med de mål, som er ops<strong>til</strong>let<br />
i kommuneplanstrategien og den lokale Agenda 21 strategi.<br />
.<br />
6
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
3 Miljøstatus<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er en landkommune med ca. 22.000 indbygger og en forholdsvis<br />
spredt bebyggelse, det største bysamfund er Strøby Egede med cirka<br />
3750 indbyggere.<br />
I <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009 er Store Heddinge (3500 indbyggere) og Hårlev (2500<br />
indbyggere) udpeget som kommunecenter. Øvrige byområder er Rødvig, Strøby<br />
Egede, Klippinge, Strøby, Valløby og Hellested. Der<strong>til</strong> kommer en lang<br />
række små-bebyggelser og mindre landsbyer.<br />
Store Heddinge og Hårlev har en række kommunale og andre servicefaciliteter<br />
som f.eks. daginstitutioner, skole, ældrecenter, idrætsfaciliteter, bibliotek, læge,<br />
tandlæge mv. samt dele af den kommunale administration. Byerne er velforsynet<br />
med kollektiv tog- og bustrafik og den fremtidige boligudbygning er udlagt<br />
i disse to byer.<br />
Strøby Egede er præget af den stærkt trafikerede <strong>Stevns</strong>vej og en omlægning af<br />
store dele af den gennemkørende trafik ad en omfartsvej syd og vest er derfor<br />
indarbejdet i kommuneplanen.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> er en af de tyndest befolkede kommuner i Danmark, med relative<br />
store arealer i det åbne land. Det åbne land er præget af kommunens store<br />
natur og landskabsværdier, hvor Tryggevælde Å og Ådal samt <strong>Stevns</strong> Klint er<br />
de mest markante. Der<strong>til</strong> findes der en lang række mindre, beskyttede områder,<br />
diger og levende hegn. Ca. 75 % af kommunes areal er i landbrugsmæssig drift,<br />
hvilket er mere end landsgennemsnittet.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> udarbejdede et grønt regnskab for alle større kommunale<br />
ejendomme i 2002. Regnskabet fokuserer på energibesparelse. Der er i visse<br />
kommunale bygninger etableret energibesparende foranstaltninger som varmestyring,<br />
pillefyr, energiruder, efterisolering, udskiftning af termostater, solvarmeanlæg,<br />
lavenergipærer m.v. Det er en målsætning i Lokal Agenda 21 strategien,<br />
at der sker en indførelse af grønne regnskaber for alle institutioner på sigt,<br />
således at ændret adfærd og besparelser kan måles. Der skal ske en miljøoptimering<br />
for samtlige kommunale ejendomme, samt udarbejdelse af en handlingsplan.<br />
Endelig ønskes der en synliggørelse af opnåede effekter.<br />
I forbindelse med miljøgodkendelser og miljø<strong>til</strong>syn for kommunens erhvervsvirksomheder<br />
forsøger <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>, at skabe forståelse for vigtigheden af<br />
.<br />
7
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
et forebyggende miljøarbejde. Eventuelle miljøpåvirkninger fra erhvervsvirksomhederne<br />
håndteres i henhold <strong>til</strong> gældende lovgivning.<br />
Tilsvarende håndteres miljøpåvirkninger fra <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s boligområder<br />
mv. efter gældende lovgivning, og der forekommer heller ikke væsentlige miljøproblemer<br />
fra disse.<br />
.<br />
8
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
4 Miljøvurdering<br />
4.1.1 <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>strategi og Lokal Agenda 21 strategi<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har i kommuneplanstrategien vedtaget en vision om, at<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> vil være kendt som et stærkt lokalsamfund i Øresundsregionen<br />
- i storslået natur, en alsidig kultur, og med god plads <strong>til</strong> både at bo og leve<br />
i.<br />
Kommunalbestyrelsen i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> har besluttet at tage udgangspunkt i<br />
tre kerneområder som er:<br />
- Bosætning<br />
- Turisme<br />
- Aktivitet og Sundhed.<br />
Den lokale Agenda 21 strategi har fem overordnede temaer:<br />
- Mindskelse af miljøbelastningen<br />
- Fremme af en bæredygtig byudvikling og byomdannelse<br />
- Fremme af biologisk mangfoldighed<br />
- Inddragelse af befolkningen og erhvervslivet i det lokale Agenda<br />
21-arbejde<br />
- Fremme af et samspil mellem beslutningerne vedrørende miljømæssige,<br />
trafikale, erhvervsmæssige, sociale, sundhedsmæssige,<br />
uddannelsesmæssige, kulturelle og økonomiske forhold<br />
4.1.2 Samlede vurderingsparametre og metode<br />
Miljøvurderingen er foretaget med afsæt i vurderingsparametre for de nye områder<br />
i <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009-2020, som ikke er fastlagt ved gældende kommune-<br />
og lokalplaner for de tidligere <strong>Stevns</strong> og Vallø <strong>Kommune</strong>r:<br />
- Ressourcer<br />
- Vand<br />
- Jord<br />
- Støj<br />
- Trafik<br />
- Natur og landskab<br />
- Kulturarv og kulturmiljøer<br />
.<br />
9
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
- Sundhed og velfærd<br />
Oplysninger om eksisterende miljø-, natur- og kulturforhold samt beskyttelsesstatus<br />
er især indhentet fra Danmarks Miljøportal og By- og Landskabsstyrelsens<br />
hjemmeside. Der er i enkelte <strong>til</strong>fælde suppleret med oplysninger fra andre<br />
kilder. For hvert nyt arealudlæg er der indhentet oplysninger om følgende plan-<br />
og miljømæssige forhold:<br />
- Fredninger<br />
- Bygge- og beskyttelseslinjer<br />
- Kystnærhedszone<br />
- Naturområder, der er beskyttet i henhold <strong>til</strong> miljøbeskyttelseslovens §<br />
3<br />
- Natura 2000-områder, dvs. områder, der er beskyttet i henhold <strong>til</strong> internationale<br />
aftaler (EU habitatdirektivet, EU fuglebeskyttelsesdirektivet<br />
og Ramsar-konventionen)<br />
- Drikkevandsinteresser<br />
- Jordforurening<br />
På baggrund af kommuneplanens oplysninger om den fremtidige arealanvendelse,<br />
er de miljømæssige konsekvenser vurderet, og der er i relevant omfang<br />
foreslået foranstaltninger <strong>til</strong> at modvirke negative miljømæssige konsekvenser.<br />
Der er ligeledes foreslået overvågning, hvor det er fundet relevant.<br />
4.2 Miljøvurdering af tværgående temaer<br />
Boligområder i områder med drikkevandsinteresser<br />
Private haver og opholdsarealer påvirker med nitrat gennem gødskning og giver<br />
risiko for forurening med pesticider. Jo større plejet areal der er tale om, des<br />
større vurderes risikoen for grundvandsforurening at være, men risikoen skal<br />
ses i sammenhæng med, at godkendte pesticider ikke burde kunne forurene<br />
grundvandet bortset fra et par enkelte midler, og at risikoen for forurening kan<br />
reduceres, hvis det er muligt at pålægge eller motivere grundejerne <strong>til</strong> at undgå<br />
brug af pesticider og overdrevent gødskning. Brugen af pesticider og gødskning<br />
skal herudover ses i forhold <strong>til</strong>, at byudviklingsområder normalt vil have landbrug<br />
som tidligere anvendelse, hvor der også gødskes og sprøjtes.<br />
Trafik og støj<br />
Kommunalbestyrelsen vil for at undgå konflikter mellem støjfølsom anvendelse<br />
f.eks. boliger og støjende anlæg og aktiviteter sikre, at støjbelastede arealer ikke<br />
udlægges <strong>til</strong> støjfølsom anvendelse samt at nye støjende anlæg ikke belaster<br />
eksisterende eller planlagt støjfølsom anvendelse.<br />
.<br />
10
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
En forbedring af vejanlæg samt udvikling og omdannelse af byområder vil generelt<br />
føre <strong>til</strong> at øge den lokale trafikmængde og give en øget støjpåvirkning af<br />
omgivelserne. I forbindelse med planlægning af de konkrete byudviklingsprojekter<br />
tages der mere konkret s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> afviklingen af trafikken og vurdering af<br />
den lokale støjpåvirkning. Omfartvejen ved Strøby Egede skal gennemgå en ny<br />
VVM undersøgelse, da VVM <strong>til</strong>ladelsen fra 2005 er forældet.<br />
Landskab og naturbeskyttelse<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en indeholder retningslinjer <strong>til</strong> varetagelse af naturbeskyttelseshensyn<br />
i det åbne land. Gældende bestemmelser i det åbne land er overført fra<br />
regionplanen for Storstrøms Amt og Hovedstadens Udviklingsråd. <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong>n har i Lokal Agenda 21 strategien <strong>til</strong>kendegivet, at der skal arbejdes<br />
for at øge den biologiske mangfoldighed og mindske miljøbelastningen.<br />
I løbet af den kommende planperiode vil <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> gennemføre en<br />
kortlægning og analyse af det stevnske landskab. Analysen skal danne grundlag<br />
for en udpegning af potentielle naturområder og potentielle økologiske forbindelser,<br />
samt vigtige udsigtskiler og uudnyttet rekreativt potentiale. Desuden<br />
skal udpegningen af de værdifulde landskaber konkretiseres og vurderes. Forvaltningen<br />
af områderne kan dermed yderligere kvalificeres.<br />
Kystnærhedszone<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en indeholder bestemmelser for varetagelse af miljøhensyn i<br />
kystnærhedszonen. I forbindelse med en mere detaljeret planlægning for Mandehoved<br />
9 skal der redegøres på påvirkningen af kysten.<br />
Kulturmiljøer<br />
I den tidligere Vallø <strong>Kommune</strong> er der udpeget flere områder af kulturhistorisk<br />
værdi, kulturmiljøer samt særlige landsbyer, mens der for den gamle <strong>Stevns</strong><br />
<strong>Kommune</strong> er udpeget bevaringsværdige bygninger i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>atlas,<br />
Byer og Bygninger 2002.<br />
Som en konsekvens af de forskelligartede udpegninger, er tidligere regionplanretningslinjer<br />
fra Storstrøms Amt overført uændret dog <strong>til</strong>passet lokale forhold.<br />
Retningslinjerne tager således udgangspunkt i beskyttelse af kulturmiljøer uden<br />
en egentlig udpegning. Samtlige udpegninger for den tidligere Vallø <strong>Kommune</strong><br />
er dog overført, ligesom udpegningerne af bevaringsværdige bygninger i den<br />
tidligere <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Det fremgår af kommuneplanen at der i forbindelse med kortlægning og analyse<br />
af det stevnske landskab, vil ske en kortlægning af større kulturmiljøer der<br />
knytter sig <strong>til</strong> landskabet.<br />
.<br />
11
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
4.3 Boligudbygning - Store Heddinge<br />
Forudsætninger<br />
Store Heddinge er udpeget som kommunecenter hvilket indebærer, at byen<br />
fastholdes med en række kommunale og andre servicefaciliteter som f.eks. daginstitutioner,<br />
skole, ældrecenter, idrætsfaciliteter, bibliotek, læge, tandlæge mv.<br />
samt dele af den kommunale administration.<br />
Der udlægges 2 boligområder i Store Heddinge, inden for rammeområde 1 B8,<br />
i byens nordlige del på samlet ca. 2,5 ha. ud mod Ved Bækken. Det nordligste<br />
område anvendes <strong>til</strong> privat have og det sydligste område er dyrket landbrugsjord.<br />
Samtidig udskydes boligudbygningen i den nordlige del af rammeområde 1<br />
B11 og i hele område 1 B12 <strong>til</strong> efter planperioden. Samlet betyder det at der<br />
udlægges mindre boligareal i Store Heddinge end i den tidligere kommuneplan,<br />
hvilket er i bedre overensstemmelse med befolkningsprognosen.<br />
Placeringen af de nye boligområder sker som afrunding af eksisterende byområder<br />
og på baggrund af hensyn <strong>til</strong> naturen og miljøet.<br />
0-alternativ<br />
Konsekvensen af et 0-alternativ, svarende <strong>til</strong> de hidtidige planer og arealudlæg,<br />
vil for byen som helhed være, at <strong>til</strong>flytning og bosætningsmulighederne i Store<br />
Heddinge frem <strong>til</strong> 2021 vil større, da rammeområde 1 B12, der udskydes <strong>til</strong> efter<br />
denne planperiode, er større end de 2 arealer der udlægges i rammeområde 1<br />
B8. Det vil betyde en større miljøbelastning generelt og et større pres på offentlige<br />
service i forhold <strong>til</strong> for eksempel skoler og daginstitutioner.<br />
En begrænsning i boligudbygningen i Store Heddinge må forventes at give<br />
kraftigere boligudbygning andre steder og der er derfor udlagt arealer i Hårlev.<br />
Miljøvurdering<br />
Grundvand Planområdet ligger i "område med særlige drikkevandsinteresser" (OSD).<br />
Udlægning af arealet <strong>til</strong> boligformål er ikke i konflikt med drikkevandsinteresserne.<br />
Jord Nedsivning af forurenende stoffer under anlægsarbejde og under drift kan have<br />
betydning for grundvandskvaliteten. Det vurderes dog at være en mindre væsentlig<br />
påvirkning. Der er ikke konstateret jordforurening i området.<br />
Trafik Anlæggelse af nye boligområder vil lokalt øge trafikmængden lokalt.<br />
Trafikbelastning på de omkringliggende veje vil ikke blive forøget, ud over<br />
hvad der forventes at kunne rummes indenfor den eksisterende vejkapacitet.<br />
Ved en udbygning af området skal der ud fra konkrete vurderinger tages nødvendige<br />
trafiksikkerhedsmæssige hensyn.<br />
Natur og landskab Der er ingen beskyttede naturområder inden for det udlagte areal. Dog løber der<br />
på sydsiden af de nye boligudlæg et § 3 beskyttet vandløb. Det forudsættes at<br />
.<br />
12
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
dette vandløb ikke indgår i arealet <strong>til</strong> boligudlæg og at det bevares i sin nuværende<br />
form. Vandløbet er kraftigt reguleret og er allerede påvirket af den bymæssige<br />
bebyggelse. Det vurderes derfor ikke at ville blive yderligere påvirket<br />
af nye boliger. Da området nu anvendes <strong>til</strong> dyrket mark, må det tværtimod formodes<br />
at der fremover vil <strong>til</strong>føres vandløbet lidt færre næringsstoffer og sprøjtemidler<br />
fra de udpegede arealer. Det nærmeste naturareal ud over vandløbet er<br />
et mindre engareal sydøst for arealerne <strong>til</strong> boligudlæg, dette vurderes ikke at<br />
kunne blive påvirket.<br />
Sundhed og velfærd Den rekreative landskabsværdi vil blive forringet i de 2 områder <strong>til</strong><br />
boligformål. Der kan i udførelsen af det konkrete projekt indtænkes fælles<br />
udendørsophold som legepladser, boldbaner m.m.<br />
Ved omdannelse fra landbrugsjord <strong>til</strong> boligområde og hermed støjfølsom arealanvendelse,<br />
bliver støjkrav <strong>til</strong> blandt andet virksomhedsstøj ændret. Det forventes<br />
dog ikke at påvirke nærliggende virksomheder.<br />
Afværge<strong>til</strong>tag Det anbefales, at vandløbet så vidt muligt bevares, så områdets naturindhold<br />
ikke forringes væsentligt.<br />
Overvågning Det bør overvåges, at vandløbet ikke bliver ødelagt, forstyrret eller forurenet<br />
under anlægsarbejder for bebyggelsen.<br />
Det bør løbende overvåges at der ikke sker forringelser i grundvandskvaliteten.<br />
Det gælder både i anlægsperioden hvor der kan være risiko for spild af forurenende<br />
stoffer og efterfølgende hvor udsivning af spildevand samt overfladevand<br />
fra vejarealer gennem vejsaltning og med oliekomponenter kan dette udgøre<br />
en risiko for grundvandskvaliteten.<br />
Trafiksikkerhed samt støjgrænser for trafikstøj overvåges efter gældende regler.<br />
Samlet vurdering Den ændrede arealanvendelse <strong>til</strong> boligformål kan forringe planområdets<br />
kvaliteter som bynær natur. Det er dog muligt at afværge en væsentlig forringelse<br />
ved i den konkrete planlægning af områderne, at s<strong>til</strong>le krav om friarealer,<br />
beplantningsbælter og lignende.<br />
4.4 Boligudbygning - Hårlev<br />
Forudsætninger<br />
Hårlev er ligeledes udpeget som kommunecenter. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009 udlægger<br />
de fremtidige boligområder i Hårlev, rammeområde 2 B7 og 2 B8, i byens<br />
nordlige og vestlige del på samlet ca. 15,5 ha. Områdets nuværende anvendelse<br />
er landbrug. En forudsætning for udlæg af arealer <strong>til</strong> boligformål i Hårlev har<br />
været, at et <strong>til</strong>svarende arealudlæg et andet sted i kommunen, blev ændret fra<br />
boligområde <strong>til</strong> rekreativt område. Miljøvurderingen af boligudbygningen i<br />
Hårlev skal derfor ses i sammenhæng med udskydelse af arealer i Store Heddinge<br />
og udtagning af et areal i Klippinge <strong>til</strong> boligformål.<br />
.<br />
13
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Placeringen af de nye boligområder sker som afrunding af eksisterende byområder<br />
og på baggrund af hensyn <strong>til</strong> naturen og miljøet.<br />
0-alternativ<br />
Konsekvensen af et 0-alternativ, svarende <strong>til</strong> de hidtidige planer og arealudlæg,<br />
vil for begge områder være, at <strong>til</strong>flytning og bosætningsmulighederne vil være<br />
begrænsede i Hårlev. Det vil desuden have konsekvenser for befolkningstallet<br />
og alderssammensætningen af kommunens borgere.<br />
En begrænsning i boligudbygningen i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> må forventes at give<br />
kraftigere boligudbygning andre steder.<br />
Miljøvurdering<br />
Grundvand Planområdet ligger i "område med særlige drikkevandsinteresser" (OSD).<br />
Udlægning af arealet <strong>til</strong> boligformål er ikke i konflikt med drikkevandsinteresserne.<br />
Jord Nedsivning af forurenende stoffer under anlægsarbejde og under drift kan have<br />
betydning for grundvandskvaliteten. Det vurderes dog at være en mindre væsentlig<br />
påvirkning. Der er ikke konstateret jordforurening i området.<br />
Trafik Nye boligområder vil lokalt øge trafikmængden. Trafikbelastning på de<br />
omkringliggende veje vil ikke blive forøget, ud over hvad der forventes at kunne<br />
rummes indenfor den eksisterende vejkapacitet.<br />
Ved en udbygning af området skal der ud fra konkrete vurderinger tages nødvendige<br />
trafiksikkerhedsmæssige hensyn.<br />
Boligområderne ligger i kort afstand <strong>til</strong> Hårlev Station, hvor der er<br />
regelmæssige drift <strong>til</strong> Køge, Fakse Ladeplads og Rørvig.<br />
Natur og landskab Der er ingen beskyttet naturområder inden for de udlagte arealer. Dog løber der<br />
på nordsiden af det sydlige område et § 3 beskyttet vandløb. Dette er kraftigt<br />
reguleret og allerede påvirket af den bymæssige bebyggelse. Det vurderes derfor<br />
ikke at blive påvirket yderligere ved de nye boligudlæg. Det forudsættes<br />
dog, at dette vandløb ikke indgår i arealet <strong>til</strong> boligudlæg og at det bevares i sin<br />
nuværende form. Det nordlige boligudlæg grænser helt op <strong>til</strong> en udpeget spredningskorridor.<br />
Boligudlæggene vurderes dog ikke at være <strong>til</strong> gene for de dyr der<br />
evt. færdes her.<br />
Kulturarv/kulturmiljøer Begge områder afgrænses på en eller flere af siderne af et beskyttet dige. De<br />
beskyttede diger må ikke påføres skade, gennembrydes eller fjernes.<br />
Sundhed og velfærd Den samlede visuelle kvalitet af området ændres. Begge områder grænser op <strong>til</strong><br />
den åbne land og vil være meget synlig fra landskabet. Der gives mulighed for<br />
bebyggelse i op <strong>til</strong> 8,5 meter. Der skal i den konkrete planlægning af området<br />
tages hensyn <strong>til</strong> hvorledes områderne visuelt påvirker omgivelserne.<br />
.<br />
14
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Ved omdannelse fra landbrugsjord <strong>til</strong> boligområde og hermed støjfølsom<br />
arealanvendelse, bliver støjkrav <strong>til</strong> blandt andet virksomhedsstøj ændret. Det<br />
forventes dog ikke at påvirke nærliggende virksomheder.<br />
Afværge<strong>til</strong>tag Det anbefales, at vandløbet ved det sydlige område så vidt muligt bevares, så<br />
områdets naturindhold ikke forringes væsentligt. Det anbefales, at der i den<br />
konkrete planlægning for områderne tages hensyn <strong>til</strong> de beskyttede diger og at<br />
vejanlæg og bebyggelsen placeres i en passende afstand <strong>til</strong> digerne.<br />
Overvågning Det bør overvåges, at vandløbet ikke bliver ødelagt, forstyrret eller forurenet<br />
under anlægsarbejder for bebyggelsen.<br />
Det bør løbende overvåges, at der ikke sker forringelser i grundvandskvaliteten.<br />
Det gælder både i anlægsperioden hvor der kan være risiko for spild af forurenende<br />
stoffer og efterfølgende, hvor udsivning af spildevand samt overfladevand<br />
fra vejarealer gennem vejsaltning og med oliekomponenter anvendelse<br />
kan udgøre en risiko for grundvandskvaliteten.<br />
Trafiksikkerhed samt støjgrænser for trafikstøj overvåges efter gældende regler.<br />
Samlet vurdering Den ændrede arealanvendelse kan forringe planområdets naturindhold. Det er<br />
dog muligt at afværge en væsentlig forringelse ved i den konkrete planlægning<br />
af områderne at s<strong>til</strong>le krav om friarealer, beplantningsbælter og lignende.<br />
4.5 Boligområde Klippinge<br />
Forudsætninger<br />
I gældende kommuneplan for tidligere <strong>Stevns</strong> kommune er der i Klippinge udlagt<br />
et område 3B2 <strong>til</strong> boligområde. Området fastlægges <strong>til</strong> åben-lav og tæt-lav<br />
boligbebyggelse med <strong>til</strong>hørende kollektive anlæg såsom børneinstitutioner o.<br />
lign., samt mindre butikker <strong>til</strong> områdets daglige forsyning, eller nærmere angivne<br />
erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genevirkninger i forhold<br />
<strong>til</strong> omgivelserne. Den sydøstlige del af dette område er ikke udnyttet.<br />
Med <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009 opdeles arealet i 2 delområder. Et mindre område på<br />
0,7ha, 6 B2, der fastholdes <strong>til</strong> boligformål med samme anvendelse som ramme<br />
3 B2 i <strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>. Et delområde på 4,1ha der fastlægges <strong>til</strong> nærrekreative<br />
formål, park, stisystem samt afvandingssystem og regnvandsbassiner<br />
(vådområder). Området benævnes 6 R1 Rekreativt område.<br />
Arealet ændres fra boligformål <strong>til</strong> rekreativt areal for, jf. retningslinjerne i Fingerplan<br />
2007, at give mulighed for boligudbygning i Store Heddinge og Hårlev.<br />
De nye arealer i Store Heddinge og Hårlev svare cirka <strong>til</strong> arealerne af de udskudte/udtagne<br />
arealer i Store Heddinge og Klippinge.<br />
0-alternativ<br />
Konsekvensen af et 0-alternativ, svarende <strong>til</strong> de hidtidige planer og arealudlæg,<br />
vil betyde, at både rammeområde 6 B2 og 6 R1 ville kunne bebygges med åben<br />
.<br />
15
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
lav og tæt lav bebyggelse, bortset fra et område i landzone. Ændringen af områdets<br />
anvendelse skal ses i sammenhæng med arealændringerne i Store Heddinge<br />
og i Hårlev. En fastholdelse af boligudbygningen i Klippinge ville betyde<br />
en begrænset mulighed for boligudbygning andre steder i kommunen.<br />
Miljøvurdering<br />
Grundvand Område 6 R1 ligger i "område med særlige drikkevandsinteresser" (OSD).<br />
Udlægning af arealet <strong>til</strong> rekreativt formål er ikke i konflikt med drikkevandsinteresserne.<br />
Jord Nedsivning af forurenende stoffer under anlægsarbejder; afvandingssystemer<br />
og regnvandsbassiner vurderes at have en ubetydelig påvirkning. Der er ikke<br />
konstateret jordforurening i området.<br />
Trafik Trafikbelastning på de omkringliggende veje vil ikke blive forøget.<br />
Ved etablering af stisystem og kobling <strong>til</strong> veje bør tages nødvendige trafiksikkerhedsmæssige<br />
hensyn.<br />
Natur og landskab Der er ingen beskyttet naturområder inden for det udlagte område <strong>til</strong> rekreative<br />
formål.<br />
Kulturarv/kulturmiljøer Der er registreret et beskyttet jord- og stendige langs områdets vestlige<br />
afgrænsning. Beskyttede diger må ikke påføres skade, gennembrydes eller fjernes.<br />
Sundhed og velfærd Den samlede visuelle kvalitet af området må forventes forbedret gennem anlæg<br />
af rekreativt område, og det forbedrer de rekreative muligheder for beboere i<br />
omkringliggende boligområder og i Klippinge i øvrigt.<br />
Samlet vurdering Den ændrede arealanvendelse <strong>til</strong> rekreative formål vurderes miljømæssigt at<br />
forbedrer områdets <strong>til</strong>stand. Det vurderes positivt at der indtænkes placering af<br />
afvandingssystemer og regnvandsbassiner (vådområder), blandt andet i lyset af<br />
mulige overvejelser om klima<strong>til</strong>pasning. Ydermere har begrænsningen af boligudbygningen<br />
i Klippinge gjort det muligt at udlægge arealer <strong>til</strong> boligformål i<br />
Hårlev, der er bedre forsynet med kollektiv trafik, hvilket vurderes positivt.<br />
4.6 Detailhandel<br />
I erhvervsområdet syd for Hårlev, rammeområde 2 E4, ud mod Faxevej, som i<br />
kommuneplanen for tidligere Vallø <strong>Kommune</strong> var udlagt <strong>til</strong> erhvervsformål,<br />
giver <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 2009 mulighed for, at der også kan etableres butikker der<br />
forhandler særlig pladskrævende varegrupper inden for området. Det samlede<br />
detailhandelsareal i området er maks. 12.000 m 2 .<br />
.<br />
16
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
0-alternativ<br />
Konsekvensen af et 0-alternativ, svarende <strong>til</strong> de hidtidige planer og arealudlæg,<br />
vil være, at der ikke vil være mulighed for at etablere butikker der forhandler<br />
særlig pladskrævende varegrupper ved Hårlev. Afstanden <strong>til</strong> butikker med<br />
pladskrævende varer ville derfor være længere for indbyggerne i og omkring<br />
Hårlev.<br />
En begrænsning i detailhandelsudbygningen i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> må forventes<br />
at give kraftigere udbygning andre steder.<br />
Miljøvurdering<br />
Støj Der må forventes støj fra varelevering, ven<strong>til</strong>ationsanlæg og lignende i<br />
forbindelse med detailhandel. I forhold <strong>til</strong> 0-alternativet, hvor området kun var<br />
udlagt <strong>til</strong> erhvervsvirksomheder, forventes der ikke øget støjpåvirkning. De<br />
gældende grænseværdier på området skal overholdes.<br />
Trafik Der forventes at ske ændringer af trafikmønstrene ved udbygning af<br />
detailhandel med pladskrævende varegrupper og det må forventes at forøge trafikbelastningen<br />
lokalt både fra tung trafik samt privat kørsel. Placering af butikker<br />
med pladskrævende varegrupper i dette område er sket ud fra en vurdering<br />
af, at det eksisterende vejnet har kapacitet <strong>til</strong> at klare en øget trafikmængde.<br />
Der bør i planlægningen tages højde for at der ikke kommer<br />
trængselsproblemer som følge af udbygningen.<br />
Sundhed og velfærd En udvidelse af detailhandelsmulighederne vil skabe nye arbejdspladser i<br />
kommunen.<br />
Afværge<strong>til</strong>tag Der kan om nødvendigt etableres svingbaner for at øge trafiksikkerheden og<br />
mindske evt. trængselsproblemer ved <strong>til</strong> og fra kørsel <strong>til</strong> området.<br />
Overvågning Trafiksikkerhed samt støjgrænser overvåges efter gældende regler.<br />
Samlet vurdering Den ændrede arealanvendelse forventes ikke at miljøpåvirke området<br />
væsentligt udover 0-alternativet i forhold <strong>til</strong> støj. Der kan være en øget trafikbelastning<br />
af området som forventes at kunne afvikles indenfor eksisterende vejkapacitet.<br />
4.7 Mandehoved 9<br />
Mandehoved 9, rammeområde 9 D3, består af bygninger og friarealer der oprindeligt<br />
har været anvendt <strong>til</strong> kaserne. Området ligger ganske tæt på kystlinjen<br />
og den nordlige samt sydlige del af Mandehoved 9 ligger inden for strandbeskyttelseslinjen.<br />
Stedet ligger desuden i umiddelbar nærhed <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Naturcenter,<br />
der indeholder en naturskole med overnatningsfaciliteter, og besøgscenter<br />
for turister, der ønsker at se <strong>Stevns</strong> Klint. Efter kasernens nedlæggelse har<br />
Mandehoved 9 været anvendt som asylcenter, som eventuelt nedlægges inden<br />
.<br />
17
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
for planperioden. <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en giver derfor mulighed for at omdanne de<br />
eksisterende bygninger <strong>til</strong> andet formål.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>ens ramme for Mandehoved 9 fastlægger ny anvendelse <strong>til</strong> hotel,<br />
ferielejligheder, vandrehjem, højskole, efterskole, efterfagskole eller kursuscenter,<br />
videnscenter, restaurant, butik m.v.. Det skal være muligt at foretage renovering<br />
og ombygning af de eksisterende bygninger, mens nybygninger kun må<br />
opføres i mindre omfang. Områdets samlede bebyggelsesprocent er fastsat <strong>til</strong><br />
25 %, byggehøjde må maksimalt være 8,5 meter.<br />
Omdannelse <strong>til</strong> f.eks. ferielejligheder vil med fordel kunne støtte funktionen af<br />
<strong>Stevns</strong> Naturcenter og desuden være med <strong>til</strong> at opfylde kommunens politiske<br />
målsætning for 'Turisme' og 'Aktivitet og sundhed'. I vurderingen er det valgt at<br />
fokusere på effekter forårsaget af omdannelse <strong>til</strong> ferielejligheder, da denne anvendelse<br />
menes at være den, der potentielt giver anledning <strong>til</strong> de største effekter.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>ens ramme giver mulighed for at etablere op <strong>til</strong> 110 ferielejligheder<br />
med cirka 550 sengepladser.<br />
0-alternativ<br />
Konsekvensen af et 0-alternativ vil sandsynligvis være at ejendommen er <strong>til</strong><br />
salg via Freja Ejendomme (Staten) der, ind<strong>til</strong> ejendommen bliver solgt, vil udleje<br />
den <strong>til</strong> eksempelvis Udlændingeservice, som i dag anvender ejendommen<br />
<strong>til</strong> asylcenter. Bygningerne kan i perioder stå tomme.<br />
Mandehoved 9 er ikke direkte nævnt retningslinjerne i Regionplan 2005 for<br />
Storstrøms Amt eller udpeget <strong>til</strong> et bestemt formål. Der er ligeledes ikke lokalplanlagt<br />
eller udformet rammebestemmelser for området i kommuneplanen for<br />
tidligere <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Konsekvensen af et 0-alternativ vil derfor være, at når ejendommen overgår <strong>til</strong><br />
en ny ejer vil der skulle udarbejdes plangrundlag for ejendommens fremtidige<br />
anvendelse.<br />
Miljøvurdering<br />
Det er overvejende sandsynligt, at etablering af et center med ferielejligheder i<br />
de gamle kassernebygninger på Mandehoved vil være VVM-pligtigt efter<br />
VVM-bekendtgørelsens § 3, stk. 2 (bilag 2, nr. 13b), bl.a. fordi dele af området<br />
ligge inden for strandbyggelinjen. <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s endelige beslutning om<br />
anlægget vil derfor blive baseret på resultaterne af en VVM-screening samt en<br />
eventuel efterfølgende VVM-redegørelse for projektet.<br />
Trafik Der må forventes en væsentlig forøgelse af trafikbelastningen i området.<br />
Særligt hvis der etableres ferielejligheder, hvor der blandt andet én gang ugentlig<br />
skal ske udskiftning af lejere inden for et kortere tidsrum.<br />
Området kan enten betjenes via Espekærvej nord for Sigerslev eller via<br />
Møllegårdsvej/Hærvejen syd for Sigerslev. Espekærvej forventes ikke at have<br />
kapacitet <strong>til</strong> en væsentlig større mængde trafik. Møllegårdsvej/Hærvejen er adgangsvej<br />
for kalkbruddet syd for Mandehoved og kan i højere grad klare en<br />
.<br />
18
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
større mængde trafik. Den sidste del af ruten skal dog foretages via Mandehoved,<br />
der er en lille vej, som sandsynligvis skal udvides.<br />
Der bør i planlægningen tages højde for at der ikke kommer trængselsproblemer<br />
som følge af udbygningen/omdannelse. Boliger i Sigerslev og beboelse<br />
langs især Møllegårdsvej og Hærvejen kan få en øget støjpåvirkning fra trafikken.<br />
Den specifikke påvirkning skal dog vurderes i en evt. VVM.<br />
Luft Den øgede trafik, som anvendelsen af Mandehoved <strong>til</strong> f.eks. ferieboliger vil<br />
forårsage, vil samtidig give anledning <strong>til</strong> en øget luftforurening i nærområdet.<br />
Desuden vil en eventuel ombygning af Mandehoved i en periode give anledning<br />
<strong>til</strong> mindre mængder støv etc.<br />
Støj Ligeledes vil den øgede trafik give anledning <strong>til</strong> støjgener for beboerne langs<br />
vejene <strong>til</strong> Mandehoved 9. En anvendelse <strong>til</strong> ferieboliger vil oftest betyde skiftedag<br />
hver lørdag, og det kan betyde at støjgenerne fra trafik <strong>til</strong> og fra Mandehoved<br />
vil være af en omfang der kan genere områdets beboere, særligt da det sker<br />
på en lørdag, hvor der ikke køre tung trafik <strong>til</strong> og fra kalkbruddet og hvor trafikmængden<br />
fra besøgende normalt er begrænset <strong>til</strong> <strong>Stevns</strong> Naturcenter.<br />
Natur og landskab Da der ikke skal ske nogen geografisk udvidelse af området og der kun i ringe<br />
grad er åbnet op for at der kan ske <strong>til</strong>bygninger, vurderes de mulige anvendelser<br />
af stedet ikke at give nogen direkte effekt på områdets natur eller landskab i<br />
forhold <strong>til</strong> den nuværende situation. Et stort antal besøgende <strong>til</strong> stedet vil dog<br />
alt andet lige betyde mere slid på naturen omkring klinten. Området omkring<br />
Mandehoved er udpeget som særligt værdifuldt naturområde og selve klinten er<br />
udpeget som nationalt geologisk interesseområde. Der bør derfor være tydelig<br />
mærkning af stier og hens<strong>til</strong>ling <strong>til</strong> publikum om at holde sig <strong>til</strong> disse. På eventuelle<br />
steder med særlig sårbar natur eller geologi, som ikke kan tåle belastningen<br />
fra et stort antal besøgende, kan man hens<strong>til</strong>le <strong>til</strong> besøgende om ikke at betræde<br />
arealet. Dette er særligt relevant helt tæt på klinten, hvor færdsel <strong>til</strong>lige<br />
kan forårsage skred <strong>til</strong> fare for de besøgende.<br />
<strong>Stevns</strong> Klint er opholdssted for flere sjældne eller beskyttede fuglearter. Særlig<br />
relevant er vandrefalken, der siden 2007 har ynglet på <strong>Stevns</strong> Klint. I 2009 ynglede<br />
den på Mandehoved, og dermed ganske tæt på Mandehoved 9. Vandrefalken<br />
har kun tre ynglesteder i Danmark, hvor af <strong>Stevns</strong> Klint udgør det ene.<br />
Vandrefalken er på fuglebeskyttelsesdirektivets Bilag I og er dermed særlig beskyttet.<br />
I yngletiden er der flyveforbud tæt på klinten og ligeledes må klatring<br />
og rappelling på klinten under ingen omstændigheder forekomme. Der må heller<br />
ikke smides noget ud over klinten. Ved ombygning af Mandehoved 9 <strong>til</strong> ferielejligheder,<br />
vil der være et større antal besøgende på klinten ved Mandehoved<br />
i yngletiden. Dette kan skræmme hunnen væk fra reden, hvilket kan være<br />
fatalt, og det er derfor vigtigt at der tages forebyggende skridt ved bl.a. skiltning<br />
om diverse hens<strong>til</strong>linger og forbud.<br />
Havet ud for klinten ved Mandehoved er udpeget som Natura 2000-område nr.<br />
206 '<strong>Stevns</strong> Rev'. Området er udpeget på grund af sit indhold af naturtypen rev<br />
samt af naturtypen sandbanker med vedvarende dække af vand. Et område lige<br />
syd for Mandehoved Pynt ved kajen <strong>til</strong> kalkbruddet er dog undtaget fra Natura<br />
.<br />
19
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
2000 udpegningen. En ny anvendelse af Mandehoved vil ikke direkte påvirke<br />
Natura 2000-området, da dette udelukkende er marint. Der kan dog evt. blive<br />
tale om et øget pres på området fra besøgende der færdes <strong>til</strong> havs (f.eks. i kajak).<br />
Sundhed og velfærd Ved en omdannelse/ny anvendelse af området vil der blive skabt nye<br />
arbejdspladser i kommunen. Den øgede luftforurening vurderes ikke at have<br />
væsentlige negative sundhedseffekter.<br />
Afværge<strong>til</strong>tag I forhold <strong>til</strong> trafikbelastningen kan der, på baggrund af beregninger af et<br />
konkret projekt, etableres foranstaltninger der vil kunne forberede de trafikale<br />
forhold. Hvad angår slid på natur og geologi skal der være tydelig afmærkning<br />
af, hvor færdsel udgør en risiko for disse. Evt. anlægsarbejde på Mandehoved 9<br />
skal, hvis det støjer meget på den nærliggende klint, lægges uden for vandrefalkens<br />
ynglesæson. Ligeledes skal der skiltes <strong>til</strong> besøgende vedrørende hens<strong>til</strong>linger<br />
omkring vandrefalken.<br />
Overvågning Trafiksikkerhed samt støjgrænser for trafikstøj overvåges efter gældende regler.<br />
De omkringliggende naturområder bør overvåges i anlægsfasen for at hindre<br />
ødelæggelse, forstyrrelse og forurening. Naturområdernes <strong>til</strong>stand bør ligeledes<br />
overvåges under drift, blandt andet i forhold <strong>til</strong> beskyttede arter og geologiske<br />
værdier samt risiko for skred.<br />
Samlet vurdering <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en giver mulighed for flere forskellige anvendelsesmuligheder<br />
og en konkret vurdering af de afledte miljøkonsekvenser afhænger af, hvilke af<br />
disse muligheder der kommer i anvendelse.<br />
Generelt må en øget trafik og deraf afledt øget støj og luftforurening vurderes at<br />
være den største lokale ændring forårsaget af en ændret anvendelse af Mandehoved.<br />
Et stigende antal besøgende <strong>til</strong> stedet vil dog også forårsage et vist slid<br />
på naturen og geologien på og omkring klinten, og der skal tages særlige hensyn<br />
<strong>til</strong> sårbar natur og geologi samt sårbare arter.<br />
4.8 Omfartsvej ved Strøby Egede<br />
Den planlagte omfartsvej er ca. 1,4 km lang og skal etableres syd om Strøby<br />
Egede over Tryggevælde Ådal, så den forbinder <strong>Stevns</strong>vej med Køgevej. Hensigten<br />
er at mindske trafikbelastningen i Strøby Egede, ved at føre gennemkørende<br />
trafik uden om byen. Den planlagte omfartsvej vil således krydse gennem<br />
Tryggevælde Ådal, der er udpeget som Natura 2000-område.<br />
Omfartsvejen blev første gang vedtaget af HUR i 2002, men en klage <strong>til</strong> Naturklagenævnet<br />
medførte en ophævelse af regionplan<strong>til</strong>lægget og sagen kom <strong>til</strong><br />
fornyet behandling. Sagen blev genoptaget og der blev udarbejdet VVM og regionplan<strong>til</strong>læg<br />
i 2005. Pga. strukturreformen indgår regionplan<strong>til</strong>lægget vedrørende<br />
'Omfartsvej ved Strøby Egede' nu i <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s kommuneplan,<br />
hvorfor vejen vurderes her.<br />
.<br />
20
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
0-alternativ<br />
Der er ikke ændringer i omfartsvejens udformning eller placering i forhold <strong>til</strong><br />
regionplan<strong>til</strong>lægget og der er derfor ikke et egentlig 0-alternativ at forholde sig<br />
<strong>til</strong> i forhold <strong>til</strong> kommuneplanens udlæg.<br />
VVM-<strong>til</strong>ladelsen for omfartsvejen syd om Strøby Egede er fra 2005. Da VVM<strong>til</strong>ladelser<br />
kun gælder i 3 år, skal der gennemføres en ny VVM-proces for omfartsvejen,<br />
med en opdatering af VVM-redegørelsen Hovedstadens Udviklingsråd<br />
udarbejdede. Siden 2005 er der kommet forøget fokus på beskyttelseskravene<br />
for Natura 2000-områder. Dette kan få en betydning for en fornyet VVMproces<br />
for omfartsvejen.<br />
En VVM-redegørelse skal indeholde flere alternative placeringer samt beskrive<br />
konsekvenserne ved ikke at etablere en omfartsvej. Det er her, et 0-alternativ<br />
skal vurderes. Helt overordnet vil en konsekvens af et 0-alternativ hvor omfartvejen<br />
ikke realiseres være en forsat trafikal belastning af Strøby Egede by med<br />
evt. stigende trafikmængde i byen med stigende støjgener og risiko for uheld <strong>til</strong><br />
følge. Ved et sådant 0-alternativ vil Tyggevælde Ådalen kunne bevare sin nuværende<br />
natur og landskabsværdier som vigtig lokalitet for flora og fauna, kultur<br />
og rekreationsmuligheder.<br />
Miljøvurdering<br />
Ressourcer Omfartsvejen forventes anlagt delvis på en dæmning i ådalen og på en bro med<br />
faunapassage over selve åen. Anlæg af omfartsvejen vurderes at kræve forholdsmæssige<br />
store ressourcer <strong>til</strong> anlæg af dæmning og vej, særligt fordi den<br />
skal føres over åen og på arealer med blød bund, der skal stabiliseres. Ressourceforbruget<br />
<strong>til</strong> anlæg af omfartsvejen må formodes at udgøre en væsentlig miljøpåvirkning.<br />
Vand Vejvandet fra omfartsvejen forventes at afvandes <strong>til</strong> vejtrug med dræn og<br />
lukkede ledninger eller åbne grøfter. Vejvand kan indeholde forurenende stoffer<br />
fra bl.a. benzin, olie, ufuldstændige forbrændingsprocesser (PAH, dioxid m.v.),<br />
tungmetaller, næringsstoffer, sprøjtemidler etc. og vejvandet vil derfor inden<br />
udledning <strong>til</strong> Tryggevælde Å passere en olieudskiller. Der må dog stadig forventes<br />
at være en vis påvirkning af forurenende stoffer fra vejvandet på Tryggevælde<br />
Å.<br />
Vejanlægget ligger inden for et område med drikkevandsinteresser (OD), men<br />
grænsen <strong>til</strong> området med særlige drikkevandsinteresser (OSD) ligger mindre<br />
end 100 m syd for linjeføringen i hele dens strækning. Det beskyttende jordlag<br />
over grundvandsmagasinet er ca. 10 meter, og det antages at strømningsretningen<br />
for eventuelle overfladenære magasiner er rettet mod Tryggevælde Å. Omfartsvejen<br />
formodes derfor ikke at give anledning <strong>til</strong> forurening af drikkevandet.<br />
Trafik Ved anlæg af omfartsvejen vil gennemkørerne trafik blive ledt udenom Strøby<br />
Egede, hvilket vil mindske trafikbelastningen væsentligt i byen med mærkbar<br />
mindre støj og færre uheld <strong>til</strong> følge. Forholdene for bløde trafikanter vil blive<br />
væsentlig forbedret. Der kan efter etableringen af omfartsvejen, om nødvendigt,<br />
.<br />
21
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
opsættes hastighedsdæmpende foranstaltninger i byen, for at skærpe sikkerheden<br />
yderligere.<br />
Vejkapaciteten vil blive forøget og der vil være forbedrede forhold for pendlertrafikken<br />
og tunge køretøjer.<br />
Støj Ved en omlægning af trafikken, vil der ske en væsentlig formindskelse af<br />
støjbelastningen for de boliger, der ligger tæt på <strong>Stevns</strong>vej i Strøby Egede. Til<br />
gengæld vil støjbelastningen stige for boliger, der ligger ud <strong>til</strong> den planlagte<br />
omfartsvej. Der er dog tale om langt færre boligenheder. Strøby Egede by som<br />
helhed vil blive mindre støjbelastet.<br />
Tryggevælde Ådal vil omkring den planlagte omfartsvej vil blive kraftigt påvirket<br />
af støj i forhold <strong>til</strong> den nuværende situation. Omfartsvejen vil også betyde<br />
at et større område i Pramskov i forhold <strong>til</strong> 0-alternativet vil blive påvirket af<br />
støj over 50 dB(A).<br />
Natur og landskab Omfartsvejen krydser gennem Tryggevælde Ådal, der er udpeget som Natura<br />
2000-område H123. Udpegningsgrundlaget for Tryggevælde Ådal rummer bl.a.<br />
naturtypen rigkær (naturtype 7230), som der findes to mindre striber af på den<br />
strækning hvor omfartsvejen planlægges placeret. Disse områder vil blive kraftigt<br />
negativt påvirket. Dette er vurderet nærmere i VVM-redegørelsen fra 2005,<br />
hvor der foreslås afværgeforanstaltninger som delvist vil kunne kompensere for<br />
de negative effekter. En ny VVM-redegørelsen skal dog <strong>til</strong>passes det forøgede<br />
fokus på Natura 2000-områder.<br />
Ådalen er et vigtigt område for natur-, kultur- og rekreationsinteresser, og der<br />
er mange åben land udpegninger i ådalen. Ådalen er bl.a. udpeget som beskyttelsesområde<br />
for landskabs-, natur- og kulturværdier, område med landskabelige<br />
værdier og som spredningskorridor. Desuden har en lokal forening opsat<br />
storkereder flere steder langs Tryggevælde Ådal, blandt andet på området for<br />
den planlagte omfartsvej.<br />
Bevarelsen af naturtyperne i ådalen er flere steder afhængige af græsning, hvorfor<br />
det er vigtigt at opretholde muligheden for dette. Desuden kræver udpegningen<br />
af arealet som spredningskorridor, at dyr kan passere vejanlægget. Omfartsvejen<br />
planlægges med faunapassage på østsiden af åen, hvilket vil muliggøre<br />
krydsning af omfartsvejen for kvæg på denne side, og dermed fortsat mulighed<br />
for afgræsning af området. Ligeledes vil andre dyr kunne passere via<br />
faunatunnelen, dog kun på østsiden. En nærmere vurdering af faunapassagens<br />
udformning skal foretages i forbindelse med en ny VVM-proces.<br />
Ådalen har nu kun få overgange og broer, hvilket betyder at den har bevaret sit<br />
brede åbne præg, og har særlige landskabelige værdier. Omfartsvejens krydsning<br />
af ådalen er i VVM-redegørelsen fra 2005 beskrevet som en lav dæmning<br />
kombineret med en betonbro over selve åen, hvilke vil forringe områdets visulle<br />
kvaliteter.<br />
Området i og omkring åen anvendes <strong>til</strong> rekreative formål som fiskeri, kano- og<br />
kajaksejlads, gåture samt andre naturoplevelser. Disse rekreative muligheder<br />
.<br />
22
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
bliver negativt påvirket omkring den planlagte omfartsvej. Påvirkningen sker<br />
både i form af støj og en væsentlig forringelse af de landskabelige værdier.<br />
De negative visuelle påvirkninger samt støj vil kunne opleves et langt stykke<br />
mod syd i ådalen, da det er et helt åbent område samt mod nord i de nærliggende<br />
rekreative områder her. Ådalen vil på det berørte stykke miste sin nuværende<br />
værdi som rekreativt område, og besøgende <strong>til</strong> området vil skulle søge længere<br />
væk for at opnå samme naturoplevelse, som ådalen på det berørte stykke<br />
muliggør nu.<br />
Kulturarv/kulturmiljøer Ådalen er en vigtigt kulturhistorisk lokalitet og har flere udpegninger <strong>til</strong><br />
bevarelse af kulturmiljøet. Ådalen er således udpeget som områder med kulturhistoriske<br />
værdier, som kulturmiljø og som kirkeomgivelse for kirken i Valløby.<br />
Alle disse udpegninger påvirkes af omfartsvejen. Omfartsvejen vil desuden<br />
skære gennem et beskyttet jord- og stendige, der på det berørte stykke skal fjernes<br />
for at give plads <strong>til</strong> vejanlægget. Omfartsvejen har dermed en negativ påvirkning<br />
på ådalens kulturmiljø.<br />
Sundhed og velfærd Mindre støj- og luftforurening i Strøby Egede vil være sundhedsfremmende for<br />
beboere langs vejen. Derimod vil beboerne i byens sydlige del ned mod ådalen<br />
opleve mere støj ved omfartsvejens etablering og drift. De rekreative værdier i<br />
ådalen, der ellers har en sundhedsfremmende virkning for besøgende, vil i den<br />
nordlige del af Tryggevælde Ådal mindskes.<br />
Afværge<strong>til</strong>tag Der kan i en vis udstrækning etableres erstatningsbiotoper, svarende <strong>til</strong> det<br />
areal der anvendes <strong>til</strong> vejareal. Eksempelvis ved etablering af kompenserende<br />
rigkær langs sydsiden af vejen, som beskrevet i VVM-redegørelsen fra 2005.<br />
Det er ikke umiddelbart muligt at mindske de negative visuelle effekter af omfartsvejen,<br />
uden samtidig at ødelægge ådalens åbne præg. Ligeledes er det vanskeligt<br />
at afværge spredning af trafikstøj fra omfartsvejen, da vejanlægget ligger<br />
i et åbent landskab.<br />
Faunapassage på østsiden af åen muliggør krydsning af omfartsvejen for blandt<br />
andet kvæg og andre dyr.<br />
De endelige konkrete afværge<strong>til</strong>tag vil blive vurderet endelig i forbindelse med<br />
en ny VVM-redegørelse.<br />
Overvågning Trafiksikkerhed samt støjgrænser for trafikstøj overvåges efter gældende regler.<br />
Ådalen bør overvåges i anlægsfasen for at minimere ødelæggelse, forstyrrelse<br />
og forurening. Naturområdets <strong>til</strong>stand bør ligeledes overvåges under drift,<br />
blandt andet i forhold <strong>til</strong> beskyttede arter, afvanding af vejarealet og påvirkning<br />
af Tryggevælde Å.<br />
De endelige konkrete overvågningsforanstaltninger skal fastlægges i forbindelse<br />
med en ny VVM-redegørelse.<br />
.<br />
23
Miljøvurdering af <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong><br />
Samlet vurdering Omfartsvejen vurderes at medvirke <strong>til</strong> en betydelig dæmpning af<br />
gennemfartstrafikken i Strøby Egede, hvilket på flere områder er en miljømæssig<br />
gevinst for byen. Både i forhold <strong>til</strong> støjpåvirkningen af boligområderne og i<br />
forhold <strong>til</strong> trafiksikkerheden samt forholdene for de bløde trafikanter.<br />
Det er sandsynligt at et bedre vejanlæg med større kapacitet, vil generere mere<br />
trafik, hvorfor den samlede trafikbelastning i området som helhed kan stige.<br />
Omfartsvejen vil give væsentlige negative miljøpåvirkninger på ådalens natur-,<br />
kultur- og rekreative værdier. Beskyttet natur, der ikke længere kan opretholdes,<br />
skal erstattes med nye biotoper af <strong>til</strong>svarende størrelse og kvalitet.<br />
Ådalens åbne landskab vil blive brudt, og støj og visuelle påvirkninger vil forringe<br />
ådalens værdi som rekreativt område. De kulturhistoriske værdier i ådalen<br />
påvirkes ligeledes negativt.<br />
Beboere ud <strong>til</strong> ådalen, skovområder og det åbne land vil få en øget påvirkning<br />
af trafikstøj, emissioner mv..<br />
En konkret vurdering af omfartvejen og dennes påvirkning på miljøet, skal ske i<br />
forbindelse med en ny VVM-redegørelse.<br />
.<br />
24
Bilag 4<br />
Analyse af Detailhandel
<strong>Stevns</strong> kommune<br />
Analyse af detailhandelen<br />
Juni 2009
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
1. Konklusion, vurderinger og anbefalinger 3<br />
2. Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune 14<br />
3. Befolknings- og forbrugsforhold 22<br />
4. Handelsbalance 28<br />
Bilag 1: Branchefortegnelse
Konklusion, vurderinger<br />
og anbefalinger<br />
3
Konklusion, vurderinger og anbefalinger<br />
Indledning<br />
ICP har udarbejdet en detailhandelsanalyse for <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Analysen giver en status over detailhandelen i kommunen, som den tog sig ud i forsommeren<br />
2009. Denne omfatter bl.a. antallet af butikker inden for hovedbranchegrupper<br />
samt antallet af forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper. Desuden<br />
er alle butikkernes areal opgjort og data om butikkernes omsætning i 2008 indsamlet.<br />
Ved at inddrage informationer om bl.a. handelsbalancen, forbrugsudviklingen over<br />
tid og udviklingen i antal husstande og borgere i <strong>Stevns</strong> kommune, har ICP beregnet<br />
et minimumsudlæg af areal <strong>til</strong> detailhandel frem mod 2015, således at <strong>Stevns</strong> kommune<br />
får et sæt retningslinjer for en afbalanceret udvikling af detailhandelen i hele<br />
kommunen.<br />
Med afsæt i analyserne vurderes udviklingsmuligheder for St. Heddinge og for resten<br />
af kommunen – herunder hvilke butikstyper der realistisk vil kunne suppleres<br />
med, hvor udviklingen geografisk bør udspringe fra m.v.<br />
Analyserne<br />
I dette afsnit opsummeres analyseresultaterne fra rapportens øvrige kapitler.<br />
Detailhandelen i kommunen<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune blev der i maj 2009 registreret 88 butikker, hvoraf de 44 var udvalgsvarebutikker<br />
(beklædning, boligudstyr eller øvrige udvalgsvarer). Tilsammen<br />
havde de 88 butikker et bruttoareal på 27.000 m 2 og en omsætning i 2008 på ca. 677<br />
mio. kr. inkl. moms.<br />
Omsætningen fordeler sig således, at ca. 77 % er dagligvareomsætning, mens ca. 23<br />
% er dagligvareomsætning.<br />
Attraktion<br />
I flere af kommunens byer, herunder Store Heddinge, ligger den gennemsnitlige attraktion<br />
på 2,7, hvilket er lidt under middel, men dog et <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende niveau for<br />
byer af denne størrelse.<br />
Bemærk, at for udvalgsvarebutikkernes vedkommende besidder butikkerne i Store<br />
Heddinge en noget højere gennemsnitlig attraktion end i kommunens øvrige centre.<br />
På udvalgsvareområdet er det butikkerne i St. Heddinge, der har den højeste gennemsnitlige<br />
attraktion<br />
4
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Forbrug<br />
Det potentielle forbrug hos borgerne i <strong>Stevns</strong> kommune er for 2008 beregnet <strong>til</strong> ca.<br />
1,1 mia. kr. inkl. moms fordelt med 550 mio. kr. på dagligvarer og andre 550 mio.<br />
kr. på udvalgsvarer.<br />
Det samlede detailhandelsforbrug i <strong>Stevns</strong> kommune forventes at stige med ca. 8% i<br />
perioden 2008 <strong>til</strong> 2015.<br />
ICP regner i sin forbrugsprognose frem <strong>til</strong> 2015 med en stigning i forbruget pr. person<br />
på ca. 0,25% pr. år for dagligvarer og ca. 1,25% pr. år for udvalgsvarer.<br />
Inden for de seneste 5-7 år har forbrugsstigningen pr. person været væsentligt større,<br />
men niveauerne passer generelt med forbrugsudviklingen set over en længere årrække.<br />
Handelsbalance og oplandsforhold<br />
Butikkernes omsætning kan betragtes som den ene af to vægtskåle. Den anden skål<br />
er husstandenes forbrug og vægtens balance kaldes handelsbalancen. For at klarlægge<br />
hvorvidt der i <strong>Stevns</strong> kommune er en positiv eller negativ handelsbalance, har<br />
ICP beregnet husstandenes 2008-forbrug og sat dette i forhold <strong>til</strong> butikkernes omsætning.<br />
Der var på dagligvarer et forhold mellem omsætning og forbrug på 92% for <strong>Stevns</strong><br />
kommune, mens forholdet på udvalgsvaresiden var 29%.<br />
På baggrund heraf er det vor vurdering, at oplandet <strong>til</strong> dagligvarebutikkerne i <strong>Stevns</strong><br />
kommune stort set udgøres af kommunens indbyggere. En handelsbalance på dagligvareområdet<br />
på 92% indikerer, at husstandene i kommunen får dækket 8 % af deres<br />
dagligvareindkøb uden for <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Denne andel vil i praksis være højere, da forbrugere bosat uden for kommunen også<br />
i et eller andet omfang handler dagligvarer i butikkerne i <strong>Stevns</strong> kommune. Dette<br />
kan bl.a. være i form af pendlere, turister eller blot forbrugere, der søger bestemte<br />
butikker i kommunen.<br />
At der i <strong>Stevns</strong> kommune ikke findes varehuse som f.eks. Føtex eller Kvickly gør<br />
omvendt indkøbsture <strong>til</strong> f.eks. Køge attraktive for borgere bosat i <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
På udvalgsvareområdet er handelsbalancen på 29%. Udvalgsvarehandelen i <strong>Stevns</strong><br />
kommune kan alt andet lige kun dække knap 1/3 af husstandenes udvalgsvareforbrug.<br />
Et så stort gab mellem den realiserede udvalgsvareomsætning og det beregnede forbrug<br />
i <strong>Stevns</strong> kommune illustrerer, at en stor del af husstandenes udvalgsvareforbrug<br />
dækkes ved køb i butikker beliggende uden for <strong>Stevns</strong> kommune. Dette skyldes<br />
især, at en lang række af de populære butikskoncepter – hvad enten der er tale om<br />
f.eks. modebutikker, butikker med forbrugerelektronik eller møbelbutikker – ikke<br />
findes i <strong>Stevns</strong> kommune, men derimod i nogle af nabobyerne.<br />
Derudover byder både Næstved, Greve og København på shoppingcentre, som både<br />
<strong>til</strong>byder et væld af attraktive butikker, men også muligheden for at handle i et overdækket<br />
shoppingmiljø. Udbyggede storbutiksområder i Køge og Næstved vurderes<br />
også at <strong>til</strong>trække kunder fra <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
5
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Udviklingsmuligheder og anbefalinger<br />
I det følgende gennemgås ICP’s anbefalinger i relation <strong>til</strong> arealudlæg for detailhandel<br />
frem mod 2015.<br />
Arealudlæg<br />
En arealramme for nyt butiksareal bør styres af såvel beregninger på forbrugsudviklingen<br />
samt af ønsket om at styrke handelscentrenes position i kommunen. Man bør<br />
søge at konsolidere kommunens væsentlige udbudspunkt(er) – nye arealudlæg bør<br />
ikke ”dryppes” ud. Samtidig er det dog væsentligt, at man i planlægningen <strong>til</strong>fører<br />
detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune mulighed for dynamik og udlægger arealer i beliggenheder,<br />
hvor detailhandelen vil efterspørge dem.<br />
Mobilitet og strukturel udvikling<br />
Konkurrencesituationen er igennem de seneste årtier blevet skærpet væsentligt. Den<br />
generelle strukturudvikling har medført færre, men stærkere udbudspunkter, hvilket<br />
bl.a. har været muligt i kraft af den øgede mobilitet.<br />
Ifølge Danmarks Statistik havde 69% af familierne i <strong>Stevns</strong> kommune bil i 2007<br />
mod 56% på landsbasis. Den høje andel af familier med bil samt en rimelig betjening<br />
med offentlig transport fra især St. Heddinge, Rødvig og Klippinge <strong>til</strong> Køge<br />
gør det let for borgerne at komme rundt <strong>til</strong> andre udbudspunkter.<br />
Den væsentligste parameter er dog, at butikker i dag kræver et væsentligt større<br />
kundegrundlag end tidligere. Omkostningerne <strong>til</strong> drift er højere, hvilket taler for<br />
større enheder. Der har været en generel tendens <strong>til</strong>, at arealbelastningen målt som<br />
omsætning pr. m 2 salgsareal inden for detailhandelen er faldende i disse år og det må<br />
forventes, at denne tendens også gør sig gældende i fremtidens detailhandel i <strong>Stevns</strong><br />
kommune.<br />
Nye butikstyper, nye uds<strong>til</strong>lingskoncepter, rationel håndtering af varer og nylokaliseringer<br />
er faktorer, der indebærer, at mange butikker har behov for stadig mere areal.<br />
Nogle butikker accepterer en lavere arealbelastning for at give kunderne den ”rigtige”<br />
oplevelse.<br />
69% af familierne i <strong>Stevns</strong> kommune har bil. På landsbasis er andelen 56%<br />
6
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Detailhandelens rolle<br />
Sammenholdt med nabokommunerne spiller <strong>Stevns</strong> en mindre rolle på detailhandelsområdet.<br />
Udbuddet er ikke af en beskaffenhed, der <strong>til</strong>trækker væsentlig omsætning<br />
fra borgere bosat uden for kommunen, ligesom <strong>Stevns</strong> kommunes egne borgere<br />
køber en meget stor del af deres udvalgsvarer på den anden side af kommunegrænsen.<br />
Omvendt er <strong>Stevns</strong> kommune geografisk placeret på en måde, hvor der er relativt<br />
langt <strong>til</strong> væsentligt større udbudspunkter. I den nordlige del af kommunen er der ikke<br />
langt <strong>til</strong> Køge, mens man i den sydlige del af kommunen har omkring 30 km <strong>til</strong><br />
Køge. Større udbudspunkter som Næstved er der endog rigtig stor geografisk afstand<br />
<strong>til</strong> (knap 50 km fra St. Heddinge). Den relativt lange afstand <strong>til</strong> større udbudspunkter<br />
sikrer et vist fundament for en god dagligvarehandel og et standardiseret udvalgsvareudbud.<br />
Samtidig er det <strong>Stevns</strong> kommunes fordel, at den primære udvalgsvarehandel er samlet<br />
i én by og ikke spredt på en række udbudspunkter. Udover udvalgsvarehandelen i<br />
St. Heddinge findes der kun en samling butikker i Hårlev.<br />
<strong>Stevns</strong> kommunes nuværende rolle kan således karakteriseres som værende af en<br />
karakter, hvor store dele af kommunen kan <strong>til</strong>byde borgerne dagligvarer på et meget<br />
standardiseret niveau, mens St. Heddinge er kommunens centrum for dagligvarehandel<br />
og standardiserede udvalgsvarer såsom beklædning, sko <strong>til</strong> familien, briller,<br />
guld og sølv mv.<br />
Det brede sortiment skal man <strong>til</strong> Køge, Næstved, Greve eller København for at nå.<br />
<strong>Kommune</strong>ns fremtidige rolle på detailhandelsområdet vurderer ICP vil være den<br />
samme som i dag, om end der kræves fortsat arbejde med detailhandelen for at fastholde<br />
kommunens nuværende rolle.<br />
Minimumsudlæg i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Den reviderede planlov fastholder ønsket om, at den fremtidige udvikling skal foregå<br />
i bymidterne. Hensigten er at fortætte byerne og bevæge sig væk fra solitært beliggende<br />
butikskoncentrationer og indfaldsvejenes lange, men smalle bælter af især<br />
storbutikker.<br />
Derfor er der alene udlagt arealer i bymidterne. Byerne i <strong>Stevns</strong> kommune er ikke<br />
store nok <strong>til</strong> at udlægge f.eks. nye bydelscentre (må kun udlægges i byer med flere<br />
end 20.000 indbyggere).<br />
Det er vor vurdering, at udlægget skal foregå, så det i videst mulige omfang styrker<br />
det nuværende udbud. Det vil sige i især St. Heddinge bymidte.<br />
For så vidt angår kommunen i øvrigt, bør der primært udlægges arealer <strong>til</strong> dagligvarer.<br />
Arealer <strong>til</strong> butiksformål skal udlægges således, at mulighederne for en løbende <strong>til</strong>pasning<br />
af butiksstrukturen sikres. En <strong>til</strong>pasning der sikrer, at man har mulighed for<br />
at etablere de nyeste koncepter.<br />
Frem <strong>til</strong> 2015 ventes det, at forbruget i <strong>Stevns</strong> kommune vil stige med godt 4% for<br />
så vidt angår dagligvarer og med ca. 12% for udvalgsvarer.<br />
Forventningen på dagligvareområdet skal ses i lyset af forventningen om en meget<br />
begrænset stigning i forbruget af dagligvarer pr. person samt forventningen om en<br />
stigning i indbyggertallet i <strong>Stevns</strong> kommune frem <strong>til</strong> 2015 med godt 2%.<br />
En arealramme for nyt butiksareal styres dels af en forbrugsberegning dels af ønsket<br />
om at fastholde eller styrke handelscentrenes position på detailhandelsområdet. Det<br />
er ligeledes væsentligt, at man i planlægningen <strong>til</strong>fører detailhandelen i <strong>Stevns</strong><br />
kommune mulighed for dynamik. Samtidig er det væsentligt, at større butikker etableres<br />
så centralt som muligt og med parkeringsmuligheder tæt ved butikkerne.<br />
Det er vor vurdering, at der ikke vil være basis for udlæg af arealer <strong>til</strong> lokalcenterformål<br />
i kommunen, da der i dag er en god og rimelig decentral forsyning med dagligvarer<br />
i hele kommunen.<br />
7
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Helt overordnet er det vor vurdering, at der på dagligvareområdet i fremtiden vil<br />
være efterspørgsel på areal især inden for discountsektoren, men også <strong>til</strong> dels fra supermarkeds-<br />
og måske fra varehuskoncepter. I især St. Heddinge har man dog allerede<br />
i dag en høj kapacitet på dagligvareområdet og der er ikke udsigt <strong>til</strong> en særlig<br />
massiv befolknings<strong>til</strong>vækst frem mod 2015. På den anden side er dagligvareudbuddet<br />
i netop St. Heddinge omegnens mulighed for at nå et bredere udvalg – dette gælder<br />
især for borgerne i de sydlige og vestlige dele af kommunen.<br />
Vurderingen er foretaget med udgangspunkt i planlovens bestemmelser om butikkernes<br />
størrelse og lokalisering.<br />
Således må dagligvarebutikker maksimalt have et samlet bruttoareal på 3.500 m 2 og<br />
udvalgsvarebutikker 2.000 m 2 .<br />
I byer under 20.000 indbyggere kan der alene udlægges arealer <strong>til</strong> daglig- og udvalgsvarer<br />
i bymidten samt i lokalcentre. Lokalcentre må maksimalt være 3.000 m 2 .<br />
Den største butik i et lokalcenter må ikke være over 1.000 m 2 og der skal som udgangspunkt<br />
minimum være 500 meter <strong>til</strong> et andet lokalcenter. Med den nuværende<br />
detailhandelsstruktur i <strong>Stevns</strong> kommune vil ICP ikke anbefale udlæg <strong>til</strong> yderligere<br />
lokalcentre.<br />
På udvalgsvareområdet skal arealudlægget dels sikre, at forbrugerne har <strong>til</strong>fredss<strong>til</strong>lende<br />
indkøbsforhold, dels sikre, at St. Heddinge kan fastholde sin position som<br />
handelsby og eneste egentlige udvalgsvarekoncentration i kommunen.<br />
I tabel 1.1 vises, hvad rammen for nyt butiksareal i kommunen minimum bør være.<br />
Dagligvarer Udvalgsvarer<br />
St. Heddinge by 1.500 3.000<br />
Hårlev by 1.000 -<br />
<strong>Kommune</strong>n i øvrigt 1.000 1.500<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 3.500 4.500<br />
Tabel 1.1 Forslag <strong>til</strong> ramme for nyt butiksareal frem <strong>til</strong> 2015 (bruttoareal i m 2 )<br />
Rammen skal lægges <strong>til</strong> det areal, der fysisk var <strong>til</strong> rådighed for butikkerne i forsommeren<br />
2009.<br />
Således indgår f.eks. den nuværende ubrugte arealramme, planlagte og projekterede,<br />
men endnu ikke åbnede butikker i ovenstående tabel. Som det fremgår, vurderes det,<br />
at der alene er behov for yderligere dagligvarearealer i de 2 større byer.<br />
Der er i dag en rimelig decentral dagligvareforsyning i kommunen. Også i de mindre byer<br />
som Rødvig, Klippinge og Hellested er der mulighed for at handle dagligvarer<br />
8
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Dette betyder ikke, at der ikke kan være ønsker eller behov for <strong>til</strong>pasninger i dagligvarebutikkerne<br />
i de øvrige byer f.eks. Rødvig eller Strøby Egede. Der er omvendt<br />
ikke forhold i vore beregninger, der tyder på store behov i disse byer. Her skal udlægget<br />
<strong>til</strong> ny detailhandel primært imødekomme lokale behov, der sikrer en <strong>til</strong>pasning<br />
af de nuværende detailhandelsarealer. Forslaget om 1.000 m 2 udlagt i kommunen<br />
i øvrigt er således et udtryk herfor.<br />
Samlet set vurderes det ligeledes, at der primært er behov for udlæg <strong>til</strong> udvalgsvarer<br />
i St. Heddinge. Det er her udvalgsvarehandelen lever i dag, og man bør udvikle<br />
med henblik på at fastholde byens position som kommunens hovedcenter, hvor et<br />
vist udvalg af beklædning, boligudstyr og øvrige udvalgsvarer kan købes.<br />
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune er presset af de større udbud i de omkringliggende<br />
kommuner, men som nævnt, bør St. Heddinges geografiske placering retfærdiggøre<br />
et vist udbud. Man skal stimulere detailhandelen her, hvilket sker ved fortsat at<br />
samle den primære udvalgsvarehandel i St. Heddinge.<br />
Da der kan opstå behov for mindre <strong>til</strong>pasninger i kommunens øvrige byer – herunder<br />
f.eks. butiksliv i forbindelse med havn og turisme i Rødvig – foreslår ICP, at der udlægges<br />
et areal i størrelsesordenen 1.500 m 2 <strong>til</strong> brug uden for St. Heddinge by.<br />
Hvad angår butikker, der forhandler særlig pladskrævende varegrupper gør de<br />
samme argumenter sig gældende som for udvalgsvarer. Nye butikker bør ligge, hvor<br />
de styrker det eksisterende udbud bedst.<br />
Arealudlæg <strong>til</strong> forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper<br />
I dag er der 4 butikker, der forhandler særligt arealkrævende varegrupper <strong>til</strong> private i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune. Disse har et samlet bruttoareal på ca. 27.700 m 2 , hvoraf mere end<br />
26.000 m 2 anvendes af byggemarkeder og trælasthandlere (Bygma). Den ene enhed<br />
er beliggende i Hårlev, mens den anden er beliggende i bymidten i St. Heddinge.<br />
Det er sjældent byggemarkeder er lokaliseret i <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> bymidten. Dette er <strong>til</strong>fældet i St.<br />
Heddinge og <strong>til</strong> dels i Hårlev<br />
9
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
De øvrige 2 enheder er bilforhandlere beliggende lidt uden for det centrale St. Heddinge.<br />
Generelt søger sådanne butikker i dag beliggenheder, hvor de kan ligge sammen<br />
med andre butikker og på den måde <strong>til</strong>trække flere kunder. Inden for de seneste år,<br />
er facadegrunde langs landets motorveje blevet populære beliggenheder, dels på<br />
grund af synligheden og eksponeringen dels på grund af den trafikalt gode beliggenhed<br />
i forhold <strong>til</strong> kunder med bil.<br />
Der er et andet indkøbsmønster for særlig arealkrævende varer såsom biler, både og<br />
campingvogne, end der er for andre udvalgsvarer. Mærkepræferencen er høj, hvilket<br />
sammen med stor økonomisk betydning og en ofte stor interesse for selve produktet,<br />
afstedkommer høj involvering.<br />
Dette gælder dog i noget mindre grad for byggemarkeds- og planteskoleartikler.<br />
Langt de fleste kunder kommer i bil <strong>til</strong> forhandlerne af de pladskrævende varegrupper,<br />
hvilket sammen med kravet om parkering lige ved butikkerne giver nogle udfordringer.<br />
Helt overordnet vurderer ICP ikke, at der i <strong>Stevns</strong> kommune vil melde sig en væsentlig<br />
efterspørgsel efter etablering af nye forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper<br />
frem mod 2015.<br />
I det følgende knyttes en række kommentarer <strong>til</strong> henholdsvis bilforhandlere og øvrige<br />
typer af forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper.<br />
Bilforhandlere<br />
I relation <strong>til</strong> bilforhandlere vurderer ICP, at man dels kun vil opleve meget få nyetableringer<br />
inden for handel med biler, dels at bilforhandlere ikke søger beliggenheder<br />
sammen med andre butikstyper, men primært alene sammen med andre bilforhandlere.<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune findes i dag 2 egentlige bilforhandlere, begge i St. Heddinge, der<br />
ikke kan karakteriseres som en egentlig bilby – i stedet har handelen med biler koncentreret<br />
sig i Køge og i Næstved.<br />
ICP vurderer ikke, at denne rollefordeling vil ændre sig i de kommende år. Måske<br />
vil salget af biler endda konsolideres yderligere i færre og større enheder, således de<br />
kommende bilhuse i langt højere grad forhandler flere mærker, <strong>til</strong>behør, værkstedsfaciliteter,<br />
synshal mv.<br />
Det vurderes derfor ikke, at der vil være søgning <strong>til</strong> etablering af bilhuse i <strong>Stevns</strong><br />
kommune fremover.<br />
Andre forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper<br />
Hvad angår de øvrige brancheområder inden for butikker, der forhandler særligt arealkrævende<br />
varegrupper, ser man i dag i større og større omfang, at disse placerer<br />
sig sammen i koncentrationer.<br />
Det forventes, at udviklingen i møbelbranchen går i retning af skarpere koncepter og<br />
større butikker.<br />
Indenfor byggemarkeder, ventes udviklingen at gå i to retninger. Nogle byggemarkedskæder<br />
vil satse på discount og søger arealer på 1.000 – 1.500 m 2 (Jem & Fix),<br />
andre som Bauhaus vil søge arealer omkring 15.000 m 2 .<br />
Da der kan være nye butikker, nye kædetyper og nye butikskoncepter, der pludselig<br />
dukker op og som man vanskeligt kan forudsige <strong>til</strong>komsten af, bør der være en vis<br />
fleksibilitet i nyudlægget.<br />
Hvad der ydermere gør udlægget vanskeligt, er, at der formelt ingen øvre grænse er<br />
for de enkelte enheders størrelse.<br />
10
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Det er vor anbefaling, at eventuelle fremtidige udlæg primært placeres i forbindelse<br />
med de eksisterende bilforhandlere, dvs. i forbindelse med Højerupvej eller Frøslevvej.<br />
Dette kunne være <strong>til</strong>fældet, hvis f.eks. et koncept inden for byggemarkedsartikler og<br />
tømmer ønskede at etablere sig i kommunen. Det er ydermere ikke utænkeligt, at<br />
f.eks. en planteskole kunne finde på at etablere sig.<br />
På baggrund af ovenstående vil ICP foreslå et arealudlæg <strong>til</strong> forhandlere af særlig<br />
pladskrævende varegrupper på 3.000 m 2 .<br />
Bygma i Hårlev<br />
Udviklingsmuligheder for detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
De overordnede mål for detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune bør være at:<br />
• fastholde St. Heddinges position som kommunens hovedcenter og centrum<br />
med et udvalgsvareudbud på et fornuftigt niveau<br />
• fastholde en god og decentral dagligvareforsyning i hele kommunen<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune er detailhandelen i dag på et niveau, hvor det vil være urealistisk<br />
at stimulere udvalgsvarehandelen uden for St. Heddinge med nye butikker. Indbyggertallet<br />
i kommunen er ikke større, end at St. Heddinge bør være kommunens entydige<br />
hovedcenter – og selv med denne status, er St. Heddinge presset af bl.a. Køge,<br />
Greve og Næstved. Dette vidner den lave handelsbalance om.<br />
I tabel 1.2 præsenteres detailhandelens styrker, svagheder, muligheder og trusler i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Efterfølgende uddybes en række af udsagnene, ligesom udviklingsmulighederne beskrives<br />
bredere.<br />
11
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Styrker Svagheder<br />
• Stor geografisk afstand <strong>til</strong> større udbudspunkter<br />
muliggør udvalgsvarehandel i St. Heddinge<br />
• I dag én entydig hovedby i kommunen<br />
• Rigtig pænt gadeudstyr, belægning mv. i St. Heddinge<br />
og Hårlev<br />
• Hyggeligt og ret fortættet centrum i St. Heddinge<br />
med både torv og gadeforløb<br />
• Mange dagligvarebutikker i St. Heddinge ligger i<br />
bymidten<br />
• Fortsat rimelig decentral forsyning med dagligvarer<br />
i hele kommunen<br />
• Ingen større udbudspunkter i kommunen, som<br />
kan <strong>til</strong>trække væsentlig handel fra husstande<br />
uden for kommunen<br />
• Mange butikskoncepter findes ikke i kommunen<br />
• Næsten ingen kapitalkæder inden for udvalgsvarer<br />
repræsenteret i kommunen<br />
• Meget lille udbud af forhandlere af særlig<br />
pladskrævende varegrupper<br />
Muligheder Trusler<br />
• Øget boligudbygning giver flere potentielle kunder<br />
• Udnyttelse af turisme, herunder skabe rammer for<br />
kreative værksteder, småbutikker, spisesteder og<br />
liv<br />
• Med rette indsats kan nuværende udvalgsvarehandel<br />
i St. Heddinge fastholdes<br />
• Etablering af flere arbejdspladser nær St. Heddinge<br />
• Øget koordineret markedsføring<br />
• Fortsat øget mobilitet øger shoppingturene <strong>til</strong><br />
destinationer uden for kommunen<br />
• Udbudspunkterne i <strong>Stevns</strong> kommune bliver for<br />
små <strong>til</strong> etablering af kædekoncepter (fortsat øget<br />
kundegrundlag påkrævet)<br />
• Øget internethandel<br />
Tabel 1.2 SWOT-opsummering (styrker, svagheder, muligheder og trusler)<br />
St. Heddinge bymidte<br />
Bymidten fremstår meget hyggelig og kombinationen af et torv og <strong>til</strong>stødende gader<br />
gør bymidten afvekslende. Gadeudstyr og belægning er flot og samler byen <strong>til</strong> et hele.<br />
Langt de fleste dagligvarebutikker er placeret således, at der er meget kort gåafstand<br />
<strong>til</strong> bymidtens øvrige <strong>til</strong>bud – dette giver stærkere kundestrømme i dagligdagen, hvilket<br />
er med <strong>til</strong> at understøtte udvalgsvarehandelen og livet i bymidten. Det er en god<br />
strategi at samle de større dagligvarebutikker i bymidten.<br />
Samtidig er butikkerne stort set lokaliseret side om side med få døde strækninger.<br />
Attraktionen er højest omkring Nytorv, men også Algade har noget at byde på. Stationens<br />
beliggenhed tæt ved Nytorv er et plus – igen et bidrag <strong>til</strong> strømmen af kunder<br />
<strong>til</strong> byens centrum. Også Bygmas placering er understøttende.<br />
At St. Heddinge er et så entydigt hovedcenter i kommunen er også et plus, da kommunen<br />
ikke er stor nok <strong>til</strong> to handelsbyer. St. Heddinges detailhandel vil fortsat møde<br />
pres fra de øvrige bymidter og butikscentre i regionen. Dette skyldes ikke mindst<br />
borgernes høje mobilitet og arbejde uden for kommunen.<br />
Det er urealistisk, at St. Heddinges rolle kan udbygges i større omfang frem mod<br />
2015. Skal detailhandelens driftsvilkår styrkes væsentligt, skal det ske gennem en<br />
øget bolig<strong>til</strong>vækst og/eller ved <strong>til</strong>førsel af flere arbejdspladser.<br />
Udfordringen er i stedet at holde det nuværende niveau. Detailhandelen er i dag god<br />
og butikkerne beliggende side om side. Igennem aktivt samarbejde bør man sikre, at<br />
lokaler ikke står tomme for længe.<br />
12
Konklusioner, vurderinger og anbefalinger<br />
Skulle det nuværende butiksliv styrkes, anbefaler ICP en øget omdannelse <strong>til</strong> frie<br />
kædesamarbejder. Dette kan f.eks. rent konkret være omdannelsen af en uafhængig<br />
mode- eller boligudstyrsbutik <strong>til</strong> profilerede kæder. Der er i dag et meget stort antal<br />
beklædningsbutikker for byens størrelse, hvilket er et stort plus. Udbuddet af beklædning<br />
er i høj grad styrende for valget af indkøbsdestination.<br />
ICP vurderer ikke, at der er mange huller i butikssortimentet i byen. Der er kun en<br />
enkelt butik inden for f.eks. cykler, isenkram mv., men dette vurderes også at være<br />
et realistisk niveau. Der burde dog kunne være markedsgrundlag for et sportskoncept<br />
som Sportigan, der trives i mange byer af en lignende størrelse.<br />
Udviklingsmuligheder i <strong>Stevns</strong> kommune i øvrigt<br />
Det er vor overordnede vurdering, at den væsentligste planlægningsmæssige mulighed<br />
for at fastholde udbuddet af dagligvarebutikker i de mindre byer i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
er, at man sikrer mulighed for boligudbygning i og omkring byerne.<br />
Det er vor vurdering, at der alene vil være basis for at etablere nye udvalgsvarebutikker<br />
i St. Heddinge bymidte samt eventuelt andre steder, der udspringer af turisme.<br />
I de øvrige byer er det vor vurdering, at oplandet og udgangspunktet for en udvikling<br />
af udvalgsvareudbuddet er for begrænset.<br />
13
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Detailhandelen i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune<br />
14
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
I nærværende afsnit vil detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune blive beskrevet.<br />
ICP har i maj 2009 foretaget en opgørelse over antallet af butikker i kommunen samt<br />
indsamlet oplysninger om butikkernes omsætning for 2008, ligesom den enkelte butiks<br />
bruttoareal er opgjort.<br />
For at give en karakteristik af butiksudbuddet har ICP endvidere vurderet de enkelte<br />
butikkers attraktionsværdi i forhold <strong>til</strong> forbrugerne.<br />
Afrapportering af analyseresultater<br />
Butikkerne er kategoriseret i hovedbranchegrupperne dagligvarer, beklædning, boligudstyr<br />
og øvrige udvalgsvarer (for definition se bilag 1) på baggrund af deres hovedaktivitet.<br />
Butikker, der forhandler særlig pladskrævende varegrupper, er behandlet<br />
særskilt senere i dette afsnit.<br />
Har en butik aktiviteter inden for flere hovedbranchegrupper, er omsætningen fordelt<br />
inden for disse.<br />
Bemærk, at ICP medtager omsætningen <strong>til</strong> private fra møbelforretninger, der alene<br />
sælger møbler, planteforhandlere, byggemarkeder, samt butikker med udstyr <strong>til</strong><br />
camping og både, selvom planloven definerer disse grupper som særligt arealkrævende.<br />
Dette skyldes, at disse varegrupper indgår i de senere forbrugsberegninger.<br />
Møbelforretninger, planteforhandlere, byggemarkeder samt forhandlere af campingvogne<br />
og både tæller dog kun med én gang, hvilket sker under forhandlere af særlig<br />
pladskrævende varegrupper.<br />
Geografisk opdeling af <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Geografisk er analyseresultaterne opdelt på 6 bymidter (se figur 2.1) samt på kommunen<br />
i øvrigt.<br />
Figur 2.1 <strong>Stevns</strong> kommune opdelt på bymidterne Strøby Egede, Hårlev, Hellested,<br />
Klippinge, Store Heddinge og Rødvig. Den resterende del af kommunen er benævnt<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i øvrigt.<br />
15
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Flest butikker i Store Heddinge bymidte<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune betragtet under ét blev der i maj 2009 registreret 88 butikker,<br />
hvoraf 50 % er udvalgsvarebutikker. Godt halvdelen af kommunens udvalgsvarebutikker<br />
findes i Store Heddinge bymidte.<br />
I Hårlev bymidte er registreret i alt 11 butikker, hvoraf de 5 er udvalgsvarebutikker.<br />
I Strøby Egede findes 7 butikker.<br />
Antallet af butikker ligger nogenlunde på niveau områderne Hellested, Klippinge og<br />
Rødvig imellem. Der er kun meget få butikker <strong>til</strong>bage i disse områder.<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune i øvrigt findes 25 butikker, hvoraf godt halvdelen er dagligvarebutikker. <br />
Dagligvarer <br />
Udvalgsvarer<br />
i alt<br />
Beklædning <br />
Boligudstyr<br />
Øvrige<br />
udvalgsvarer <br />
Detailhandel<br />
i alt<br />
1. Strøby Egede 5 2 1 - 1 7<br />
2. Hårlev 6 5 2 - 3 11<br />
3. Hellested 1 1 - - 1 2<br />
4. Klippinge 2 - - - - 2<br />
5. Store Heddinge 15 23 11 6 6 38<br />
6. Rødvig 2 1 - 1 - 3<br />
7. <strong>Stevns</strong> kom. i øvrigt 13 12 - 7 5 25<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 44 44 14 14 16 88<br />
Tabel 2.1 Antal butikker maj 2009 fordelt på brancher og områder<br />
ICP har geokodet alle butikkerne og deres data, hvorfor butikkernes placering kan<br />
visualiseres via et kortmateriale. I figur 2.2 er der zoomet ind på butikkerne i Store<br />
Heddinge bymidte.<br />
Figur 2.2 Butikker i Store Heddinge bymidte<br />
16
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Butikkernes attraktion<br />
For at give en karakteristik af butiksudbuddet i kommunen har ICP i forbindelse<br />
med rekognosceringen af butikkerne foretaget en overordnet bedømmelse af hver<br />
enkelt butiks attraktion.<br />
I vurderingen er der bl.a. taget hensyn <strong>til</strong> kvaliteten og bredden i butikkens sortiment,<br />
butikkens størrelse i forhold <strong>til</strong> sortimentet og branchen, disponeringen af arealerne<br />
samt butikkens indretning og fremtoning – herunder skilte og facader.<br />
Følgende skala er anvendt:<br />
5: Meget høj<br />
4: Høj<br />
3: Middel<br />
2: Lav<br />
1: Meget lav<br />
Vurderingen skal derfor opfattes som en forbrugers bedømmelse af den enkelte butiks<br />
attraktion.<br />
Af tabel 2.2 fremgår den gennemsnitlige attraktion for butikkerne i de 4 hovedbranchegrupper.<br />
Resultaterne er geografisk opdelt på samme måde som i tabel 2.1. Bemærk,<br />
at der skal være minimum 3 butikker i en given branchegruppe i et givent<br />
område, før den gennemsnitlige attraktion kan vises.<br />
Dagligvarer <br />
Udvalgsvarer<br />
i alt<br />
Beklædning <br />
Boligudstyr<br />
Øvrige<br />
udvalgsvarer <br />
Detailhandel<br />
i alt<br />
1. Strøby Egede 3,0 * * - * 2,7<br />
2. Hårlev 3,2 2,2 * - 2,2 2,7<br />
3. Hellested * * - - * *<br />
4. Klippinge * - - - - *<br />
5. Store Heddinge 2,7 2,7 3,0 2,5 2,3 2,7<br />
6. Rødvig * * - * - 2,3<br />
7. <strong>Stevns</strong> kom. i øvrigt 2,4 2,3 - 2,0 2,8 2,4<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 2,7 2,5 2,8 2,2 2,5 2,6<br />
Tabel 2.2 Butikkernes gennemsnitlige attraktion maj 2009 fordelt på brancher og<br />
områder. Felter markeret med * angiver, at attraktionen ikke kan vises grundet diskretionshensyn<br />
(for få butikker).<br />
Som det ses af tabellen, ligger den gennemsnitlige attraktion lidt under middel, når<br />
kommunen betragtes under et. Det fremgår dog også af tabellen, at der er forskelle<br />
de enkelte områder og brancher imellem.<br />
Højest gennemsnitlig attraktion i Store Heddinge, Strøby Egede og Hårlev<br />
På udvalgsvareområdet er det butikkerne i Store Heddinge, der besidder den højeste<br />
gennemsnitlige attraktion. Her er det største udbud af attraktive enkeltbutikker og<br />
kædekoncepter inden for især beklædning, boligudstyr og øvrige udvalgsvarer.<br />
Den gennemsnitlige attraktion i relation <strong>til</strong> udvalgsvarer er på et lidt lavere niveau i<br />
de øvrige byer, men alle er på et acceptabelt niveau i forhold <strong>til</strong> byernes størrelse.<br />
I kommunen i øvrigt, der især består af landområder, er niveauet for den gennemsnitlige<br />
attraktion generelt noget lavere.<br />
17
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
På dagligvareområdet er der generelt færre udsving de 6 bymidter og kommunen i<br />
øvrigt imellem. Dette skyldes <strong>til</strong> dels, at dagligvareområdet i høj grad er præget af<br />
relativt ensartede kædebutikker inden for bl.a. discount og supermarkeder.<br />
Beklædningsbutikkerne i Store Heddinge trækker den gennemsnitlige attraktion op.<br />
Der ligger naturligvis en vis spredning bag de gennemsnitlige niveauer for attraktionen<br />
vist i tabel 2.2. For at illustrere denne sammensætning, er attraktionens spredning<br />
vist i figur 2.3.<br />
Som det ses af figur 2.3, fordeler butikkernes attraktion i kommunen sig omkring<br />
den lave ende af middelniveauet. 8 % af butikkerne har en Høj attraktion, mens 41<br />
% har en Lav eller Meget lav attraktion.<br />
51 % af butikkerne har således en attraktion på Middel-niveauet.<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
8%<br />
33%<br />
51%<br />
8%<br />
Meget lav Lav Middel Høj Meget høj<br />
Figur 2.3 Attraktionens spredning i % i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
<strong>Stevns</strong> kommune<br />
18
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Kæde<strong>til</strong>knytning<br />
Kædebutikkerne har fået en stadigt større betydning for forbrugernes valg af indkøbssted.<br />
En bymidtes styrke kan således blandt andet udtrykkes i den andel af butikkerne,<br />
som enten er del af en kapitalkæde eller en frivillig kæde.<br />
I figur 2.4 er illustreret, hvorledes kædefordelingen er i <strong>Stevns</strong> kommune betragtet<br />
under ét. Som det fremgår, er lige knap halvdelen af butikkerne en del af enten en<br />
kapital- eller frivillig kæde.<br />
Andelen af kædebutikker er i høj grad på niveau med en lang række sammenlignelige<br />
kommuner, som ICP har arbejdet for igennem de seneste 3 år.<br />
51%<br />
25%<br />
21%<br />
Figur 2.5 Andel af kædebutikker i % i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Frivillig<br />
Kapital<br />
Uafhæng<br />
Bruttoarealer<br />
ICP har endvidere foretaget en grov opmåling af bruttoarealerne i butikkerne i<br />
kommunen.<br />
Bruttoarealerne er defineret som det samlede areal, der hører <strong>til</strong> butikken, hvilket vil<br />
sige salgsareal og eventuelle kontorer samt lager- og personalerum. Eventuelle lokaler<br />
i kælderetager indgår heri.<br />
Tabel 2.3 viser bruttoarealerne i <strong>Stevns</strong> kommune. Bemærk i relation <strong>til</strong> bruttoarealerne,<br />
at disse opgøres efter butikkens hovedbranche – f.eks. har en række dagligvarebutikker<br />
omsætning inden for både daglig- og udvalgsvarer.<br />
Dagligvarer <br />
Udvalgsvarer<br />
i alt<br />
Beklædning <br />
Boligudstyr<br />
Øvrige<br />
udvalgsvarer <br />
Detailhandel<br />
i alt<br />
1. Strøby Egede 1.500 100 100 - < 50 1.600<br />
2. Hårlev 3.300 600 300 - 300 3.900<br />
3. Hellested 400 200 - - 200 600<br />
4. Klippinge 500 - - - - 500<br />
5. Store Heddinge 6.000 5.900 4.000 1.100 800 11.900<br />
6. Rødvig 900 800 - 800 - 1.700<br />
7. <strong>Stevns</strong> kom. i øvrigt 3.400 3.400 - 1.600 1.800 6.800<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 16.000 11.000 4.400 3.500 3.100 27.000<br />
Tabel 2.3 Bruttoarealer fordelt på områder og brancher (m 2 ).<br />
19
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Det samlede bruttoareal i <strong>Stevns</strong> kommune er opgjort <strong>til</strong> 27.000 m 2 , hvoraf de<br />
11.900 m 2 (eller godt 44 %) findes i Store Heddinge bymidte. I Hårlev bymidte findes<br />
3.900 m 2 , hvilket er 14 % af kommunens samlede bruttoareal.<br />
Det samlede bruttoareal er nogenlunde ensartet i Strøby Egede og i Rødvig, mens<br />
der er færre m 2 i Hellested og Klippinge.<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune i øvrigt er såvel arealet som antallet af butikker nogenlunde ligeligt<br />
fordelt mellem daglig- og udvalgsvarer.<br />
Lige godt 40 % af det samlede bruttoareal i kommunen er anvendt af udvalgsvarebutikker.<br />
Bemærk, at stort set hele arealet anvendt <strong>til</strong> beklædningsbutikker findes i Store<br />
Heddinge.<br />
Omsætning<br />
Tal for butikkernes omsætning i 2008 er indhentet ved direkte henvendelse <strong>til</strong> de enkelte<br />
butiksindehavere. For de butikker, der ikke har ønsket at medvirke i undersøgelsen,<br />
har ICP måttet skønne omsætningen.<br />
Af tabel 2.4 fremgår de indsamlede daglig- og udvalgsvareomsætninger i de forskellige<br />
områder. Af anonymitetshensyn er det for en række af områderne ikke muligt at<br />
vise omsætningstallene, ligesom omsætningen i andre områder kun kan vises helt<br />
overordnet.<br />
Disse anonymitetshensyn træder i kraft, hvor der enten er for få butikker inden for<br />
de enkelte branchegrupper eller hvor få butikker har en meget stor del af omsætningen<br />
inden for branchegruppen.<br />
Dagligvarer <br />
Udvalgsvarer<br />
i alt<br />
Beklædning <br />
Boligudstyr<br />
Øvrige<br />
udvalgsvarer <br />
Detailhandel<br />
i alt<br />
1. Strøby Egede * * * * * *<br />
2. Hårlev * * * * * 115<br />
3. Hellested * * * * * *<br />
4. Klippinge * * * * * *<br />
5. Store Heddinge 214 84 38 30 16 298<br />
6. Rødvig * * * * * *<br />
7. <strong>Stevns</strong> kom. i øvrigt 100 45 * * * 145<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 520 157 102 55 677<br />
Tabel 2.4 Omsætning 2008 fordelt på områder og brancher (mio. kr. inkl. moms).<br />
Samlet detailhandelsomsætning på ca. 677 mio. kr. i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Det fremgår af tabel 2.4, at den samlede omsætning lå på ca. 677 mio. kr. i <strong>Stevns</strong><br />
kommune betragtet under ét. Knap 300 mio. kr. – eller ca. 44 % - kan henføres <strong>til</strong><br />
detailhandelen i Store Heddinge.<br />
I Hårlev lå den samlede omsætning på ca. 115 mio. kr. i 2008, mens den <strong>til</strong> sammenligning<br />
lå på 145 mio. kr. i kommunen i øvrigt.<br />
Betragtes kommunen under ét, er ca. 23 % af omsætningen udvalgsvarer, om end<br />
andelen er højere i Store Heddinge. Dette er en relativt lav andel af omsætningen.<br />
Omsætningen fra forhandlere af særlig pladskrævende varer indgår<br />
Bemærk, at selvom forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper antals- og arealmæssigt<br />
behandles særskilt sidst i dette kapitel, så indgår omsætningen <strong>til</strong> private i<br />
tabel 2.4.<br />
20
Detailhandelen i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Endvidere er omsætningen fra de store supermarkeder fordelt på dagligvarer, beklædning,<br />
boligudstyr og øvrige udvalgsvarer.<br />
Forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper<br />
Der er foretaget en opgørelse af antallet af butikker, der forhandler særlig pladskrævende<br />
varegrupper. Der er her tale om butikker der forhandler planter, biler, campingvogne,<br />
lystbåde samt bygge- og trælastartikler <strong>til</strong> private. Desuden indgår møbelbutikker,<br />
der alene sælger møbler.<br />
I kommunen er der i alt 4 forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper, som <strong>til</strong>sammen<br />
har et bruttoareal på knap 28.000 m 2 .<br />
Som det ses af tabellen, koncentrerer forhandlerne af særlig pladskrævende varegrupper<br />
sig på forhandlere af byggeartikler samt bilforhandlere.<br />
Bemærk, at forhandlere af biler, både og campingvogne skal have et egentligt uds<strong>til</strong>lingslokale<br />
for at indgå i denne opgørelse.<br />
Antal Areal, m 2<br />
Byggemarkeder inkl. trælast 2 26.300<br />
Bilforhandlere m. salgslokale 2 1.500<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 4 27.800<br />
Tabel 2.5 Bruttoarealer fordelt på områder og brancher (m 2 ).<br />
Som det ses af figur 2.6 er forhandlerne af særlig pladskrævende varegrupper beliggende<br />
i Store Heddinge (3 enheder) og i Hårlev (1 enhed). Der findes desuden planteskoler<br />
og bilsalg udover hvad der er listet i tabel 2.5 og illustreret i figur 2.6, men<br />
disse enheder har enten ikke salg <strong>til</strong> private eller et egentligt salgslokale.<br />
Figur 2.6 Forhandlere af særlig pladskrævende varegrupper.<br />
21
Befolknings- og forbrugsforhold<br />
22
Forbrug i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Befolknings- og forbrugsforhold<br />
Til brug for vurderinger af udviklingsmulighederne for detailhandelen i <strong>Stevns</strong><br />
kommune, belyses størrelsen af det nuværende og fremtidige forbrug af detailhandelsvarer<br />
i de forskellige dele af kommunen.<br />
Som ovenstående indikerer, er <strong>Stevns</strong> kommune her nedbrudt på mindre områder.<br />
Bemærk, at opdelingen ikke følger samme systematik som i kapitel 2, Detailhandelen<br />
i <strong>Stevns</strong> kommune, men derimod følger opdelingen i befolkningsprognosen.<br />
Forbruget er beregnet for dagligvarer og udvalgsvarer, hvor sidstnævnte indeholder<br />
branchegrupperne beklædning, boligudstyr og øvrige udvalgsvarer.<br />
Figur 3.1 <strong>Stevns</strong> kommune opdelt på 4 hovedområder<br />
Datagrundlag og horisontår<br />
Der er ved beregningen af forbruget anvendt ICPs bearbejdning af Danmarks Statistiks<br />
forbrugsundersøgelser samt oplysninger om bl.a. indkomst-, bolig- og befolkningsforhold,<br />
ligeledes fra Danmarks Statistik.<br />
Desuden har <strong>Stevns</strong> kommune bidraget med data omkring bl.a. befolkningsudviklingen<br />
i kommunen.<br />
Beregningerne og opgørelserne knytter sig <strong>til</strong> 2007 samt horisontåret 2015.<br />
Befolknings og indkomstforhold<br />
Figur 3.2 viser udviklingen i befolkningstallet for de 4 hovedområder, der nu udgør<br />
<strong>Stevns</strong> kommune. Desuden ses det samlede befolkningstal for <strong>Stevns</strong> kommune –<br />
sidstnævnte er illustreret med blålige nuancer.<br />
23
Forbrug i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Som det ses af figuren, bor der flest i Store Heddinge-området, hvor der bor ca.<br />
7.400 personer. De næst folkerigeste områder er Strøby Egede og Hårlev. Færrest<br />
bor der i Rødvig-området.<br />
I alt bor der knap 22.000 personer i hele <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Folketallet i <strong>Stevns</strong> kommune betragtet under ét ventes at være svagt stigende frem<br />
mod 2015. Det samlede folketal ventes at stige med godt 2 % <strong>til</strong> knap 22.400 personer<br />
i 2015.<br />
Figur 3.2 Udvikling i folketal frem mod 2015<br />
Målt i antal personer ses den største vækst i Strøby Egede-området, der vokser med<br />
ca. 200 personer frem mod 2015. Dette skal ses i lyset af, at den samlede befolknings<strong>til</strong>vækst<br />
i kommunen er godt 500 personer.<br />
Niveauer for husstandsindkomst og –størrelse<br />
Forbruget i den enkelte husstand afhænger bl.a. af husstandens indkomstniveau samt<br />
antallet af personer pr. husstand.<br />
Niveauet for den gennemsnitlige husstandsindkomst i <strong>Stevns</strong> kommune ligger på<br />
501.000 kr., hvilket er noget over landsgennemsnittet (ca. 446.000 kr.).<br />
Antallet af personer pr. husstand indvirker også på husstandens forbrug – og dermed<br />
det samlede private forbrug af detailhandelsvarer i et område.<br />
Niveauet for den gennemsnitlige boligstørrelse i <strong>Stevns</strong> kommune er ca. 2,36 personer.<br />
Landsgennemsnittet er på 2,16.<br />
Forbrugsforhold<br />
På baggrund af ovenstående oplysninger om befolknings- og indkomstforholdene<br />
samt ICP’s specialtabeller fra Danmarks Statistiks forbrugsundersøgelser, er forbruget<br />
for 2007 og 2015 beregnet.<br />
Dagligvareforbruget hos borgerne i de 4 hovedområder ses i figur 3.3.<br />
24
Forbrug i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Som det ses, er dagligvareforbruget i Store Heddinge-området beregnet <strong>til</strong> ca. 191<br />
mio. kr. i 2008, hvilket ventes at være steget med ca. 6 mio. kr. <strong>til</strong> 197 mio. kr. i<br />
2015.<br />
I kommunen betragtet under ét er dagligvareforbruget beregnet <strong>til</strong> ca. 567 mio. kr.<br />
for 2008 – dette årlige forbrug af dagligvarer ventes at være steget <strong>til</strong> lige godt 590<br />
mio. kr. i 2015. Forbrugsudviklingen er bl.a. understøttet af det stigende folketal.<br />
Den største procentmæssige vækst i dagligvareforbruget ventes at ske i Rødvigområdet<br />
(16 % vækst), mens væksten er ca. 10 % i områderne Store Heddinge og<br />
Hårlev.<br />
Figur 3.3 Forbrug af dagligvarer (mio. kr. inkl. moms i 2008-priser)<br />
Figur 3.4 Forbrug af udvalgsvarer (mio. kr. inkl. moms i 2008-priser)<br />
Af figur 3.4 fremgår forbruget af udvalgsvarer i de 4 områder.<br />
Forbruget af udvalgsvarer ligger lidt lavere end ved dagligvarer, men den procentvise<br />
vækst i det årlige forbrug er lidt højere. Således ligger udvalgsvareforbruget i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune på knap 550 mio. kr. i 2008, hvilket ventes at være steget med 12<br />
% <strong>til</strong> ca. 614 mio. kr. i 2015.<br />
25
Forbrug i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Nedenfor vises grafer med forbrugsudviklingen for de tre udvalgsvaregrupper beklædning,<br />
boligudstyr og øvrige udvalgsvarer. Det er således disse forbrugstal, der<br />
<strong>til</strong>sammen udgør forbruget af udvalgsvarer vist i figur 3.4.<br />
Figur 3.5 Forbrug af beklædning (mio. kr. inkl. moms i 2008-priser)<br />
Figur 3.6 Forbrug af boligudstyr (mio. kr. inkl. moms i 2008-priser)<br />
26
Forbrug i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
Figur 3.7 Forbrug af øvrige udvalgsvarer (mio. kr. inkl. moms i 2008-priser)<br />
Afslutningsvis vises det samlede forbrug af detailhandelsvarer, dvs. daglig- og udvalgsvarer<br />
under ét, i figur 3.8.<br />
Figur 3.8 Forbrug af detailhandelsvarer i alt (mio. kr. inkl. moms i 2008-priser)<br />
27
Handelsbalance og opland<br />
28
Handelsbalance og opland<br />
Handelsbalance og opland<br />
Ved at sætte den realiserede omsætning i butikkerne i <strong>Stevns</strong> kommune i forhold <strong>til</strong><br />
forbruget i kommunen fås et udtryk for dækningsgraden eller hvor stor en del af det<br />
potentielle forbrug i kommunen, der svarer <strong>til</strong> omsætningen i kommunens butikker i<br />
2008.<br />
Dækningsgraden afspejler således ikke, hvorledes omsætningen er sammensat af<br />
køb fra lokale forbrugere og forbrugere bosat i andre områder, men er alene udtryk<br />
for, om der er overskud eller underskud på handelsbalancen.<br />
I det følgende er forholdet mellem omsætningen og forbruget af henholdsvis dagligog<br />
udvalgsvarer beregnet for <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Handelsbalance<br />
I <strong>Stevns</strong> kommune var der på dagligvarer et forhold mellem omsætning og forbrug<br />
på 92%, mens forholdet på udvalgsvaresiden var 29%.<br />
Disse 2 tal viser, at kommunen ikke har en særlig stor oplandseffekt. <strong>Kommune</strong>ns<br />
butikker omsætter for mindre end forbruget i kommunens husstande, hvorfor kommunens<br />
husstande alt andet lige må få dækket en del af deres forbrug i butikker uden<br />
for <strong>Stevns</strong> kommune. Dette gælder både for dagligvarer og udvalgsvarer, om end<br />
kraftigst på udvalgsvareområdet.<br />
Dagligvarer <br />
Udvalgsvarer<br />
i alt<br />
Detailhandel<br />
i alt<br />
<strong>Stevns</strong> kommune i alt 92 % 29 % 61 %<br />
Tabel 4.1 Omsætning/forbrug i <strong>Stevns</strong> kommune i 2008 i mio. kr. inkl. moms.<br />
Dagligvarer<br />
Der er næsten balance i relation <strong>til</strong> dagligvarerne, men alt andet lige får husstandene<br />
i kommunen dækket 8 % af deres dagligvareindkøb uden for <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Denne andel vil i praksis være højere, da forbrugere bosat uden for kommunen også<br />
i et eller andet omfang handler dagligvarer i butikkerne i <strong>Stevns</strong> kommune – hvilket<br />
altså styrker handelsbalancen for <strong>Stevns</strong> kommune. Dette kan bl.a. være i form af<br />
pendlere, turister eller blot forbrugere, der søger bestemte butikker i kommunen.<br />
En kommunes handelsbalance ligger på dagligvareområdet kun sjældent markant<br />
over eller under 100. Dette skyldes <strong>til</strong> dels, at forbrugerne sjældnere kører langt efter<br />
dagligvarer – indkøbsture med hovedvægten på dagligvarer sker med en højere frekvens<br />
og tættere på bopælen. Desuden er der i store dele af <strong>Stevns</strong> kommune en rimelig<br />
dagligvareforsyning, hvilket er med <strong>til</strong> at holde en stor del af indkøbene<br />
”hjemme”.<br />
At der i <strong>Stevns</strong> kommune ikke findes varehuse som Bilka, Føtex eller Kvickly gør<br />
dog i noget omfang indkøbsture <strong>til</strong> f.eks. Køge attraktive. Desuden må det antages,<br />
at en del af kommunens borgere handler ind på vej hjem fra arbejde i nabokommunerne.<br />
Handelsbalancen vurderes i et vist omfang forklaret af, at mange af byerne i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune er relativt isolerede: der er lang geografisk afstand fra f.eks. Rødvig<br />
og Store Heddinge <strong>til</strong> en større by som Køge – og endnu længere <strong>til</strong> Næstved.<br />
Udvalgsvarer<br />
Det fremgår tydeligt af tabel 4.1, at handelsbalancen for udvalgsvarernes vedkommende<br />
er forholdsvis lav. En husstands beløbsmæssige forbrug af udvalgsvarer ligger<br />
oftest noget under dagligvareforbruget, men som det ses af kapitel 2 tabel 2.4,<br />
29
Handelsbalance og opland<br />
udgør udvalgsvareomsætningen i <strong>Stevns</strong> kommune 157 mio. kr. Dette svarer <strong>til</strong> under<br />
¼ del af den samlede daglig- og udvalgsvareomsætning i kommunens butikker –<br />
udvalgsvarerne udgør således en væsentlig mindre andel på omsætningssiden end på<br />
forbrugssiden.<br />
Et så stort gab mellem den realiserede udvalgsvareomsætning og det beregnede forbrug<br />
i <strong>Stevns</strong> kommune illustrerer, at en stor del af husstandenes udvalgsvareforbrug<br />
dækkes af butikker beliggende uden for <strong>Stevns</strong> kommune. Dette skyldes især, at en<br />
lang række af de populære butikskoncepter – hvad enten der er tale om f.eks. modebutikker,<br />
butikker med forbrugerelektronik eller møbelbutikker – ikke findes i<br />
<strong>Stevns</strong> kommune, men derimod i Køge, i Næstved, i Greve og i København.<br />
Derudover byder både Næstved, Greve og København på shoppingcentre, som både<br />
<strong>til</strong>byder et væld af attraktive butikker, men også muligheden for at handle i et overdækket<br />
shoppingmiljø. Udbyggede storbutiksområder i Køge og Næstved vurderes<br />
også at <strong>til</strong>trække mange kunder fra <strong>Stevns</strong> kommune.<br />
Et forhold der understøtter ovenstående tendens, er, at f.eks. København ikke længere<br />
fremstår som beliggende særlig langt væk. Mange af borgerne i <strong>Stevns</strong> kommune<br />
pendler <strong>til</strong> København eller kommunerne på vejen <strong>til</strong> København, og er således bekendte<br />
med turen og i et eller andet omfang også de detailhandelsmæssige <strong>til</strong>bud.<br />
30
Bilag 1<br />
ICP’s branchefortegnelse og –gruppering
1. DAGLIGVARER<br />
15.81.20 Bagerforretninger<br />
50.50.20 Servicestationer med kiosksalg<br />
52.11.10 Kolonialhandel<br />
52.11.20 Døgnkiosker<br />
52.11.30 Supermarkeder. Forretninger med fuldt fødevaresortiment og et<br />
salgsareal på mindst 400 m 2 hvor non-food-varer som hovedregel<br />
udgør mindre end 20% af detailomsætningen.<br />
52.11.40 Discountbutikker<br />
52.12.10 Varehuse. Selvbetjeningsbutikker med fuldt fødevaresortiment,<br />
hvor omsætningen af non-food-varer udgør mere end 20% af den<br />
samlede omsætning og hvor salgsarealet udgør mindst 1.500m 2 .<br />
52.21.00 Frugt og grøntforretninger<br />
52.22.00 Slagter- og viktualieforretninger<br />
52.23.00 Fisk- og vildtforretninger<br />
52.24.10 Brødudsalg<br />
52.24.20 Chokolade- og konfektureforretninger<br />
52.25.00 Vinforretninger<br />
52.26.00 Tobaksforretninger<br />
52.27.10 Osteforretninger<br />
52.27.30 Helsekostforretninger<br />
52.27.90 Detailhandel med føde- drikke- og tobaksvarer fra<br />
specialforretninger i øvrigt.<br />
52.31.00 Apoteker<br />
52.32.00 Detailhandel med medicinske og ortopædiske artikler<br />
52.33.10 Parfumerier<br />
52.33.20 Materialister<br />
52.48.75 Blomsterforretninger<br />
71.40.10 Udlejning af videobånd<br />
Bilag 1<br />
Side 2
2. BEKLÆDNING<br />
52.12.20 Stormagasiner<br />
52.41.00 Detailhandel med kjolestoffer, garn, broderier mv.<br />
52.42.10 Dametøjsforretninger<br />
52.42.20 Herretøjsforretninger<br />
52.42.30 Herre- og dametøjsforretninger (blandet)<br />
52.42.40 Babyudstyrs- og børnetøjforretninger excl.<br />
barnevognsforretninger<br />
52.43.10 Skotøjsforretninger<br />
52.50.90 Forhandlere af brugt tøj<br />
52.61.00 Detailhandel fra postordreforretninger<br />
Bilag 1<br />
Side 3
3. BOLIGUDSTYR<br />
45.31.00 El-installatører med butikshandel<br />
45.33.00 VVS-installatører og blikkenslagerforretninger<br />
45.43.10 Gulvbelægnings- og vægbeklædningsvirksomhed<br />
45.44.20 Glarmesterforretninger med butikshandel<br />
52.44.10 Møbelforretninger *)<br />
52.44.30 Boligteks<strong>til</strong>forretninger<br />
52.44.40 Detailhandel med køkkenudstyr, glas, porcelæn, bestik, vaser,<br />
lysestager m.v.<br />
52.44.50 Detailhandel med belysningsartikler<br />
52.45.10 Detailhandel med elektriske husholdningsmaskiner og apparater<br />
herunder hårde hvidevarer, støvsugere & symaskiner<br />
52.45.20 Radio- og tv-forretninger<br />
52.46.10 Isenkramforretninger<br />
52.46.20 Byggemarkeder *)<br />
52.46.30 Farve- og tapetforretninger<br />
52.48.01 Tæppeforretninger<br />
52.48.30 Forhandlere af gaveartikler og brugskunst (gaveboder)<br />
52.48.35 Kunsthandle og gallerivirksomhed<br />
52.48.66 Detailhandel med computere og standardsoftware<br />
52.48.70 Detailhandel med telekommunikationsudstyr<br />
52.48.80 Planteforhandlere og havecentre<br />
52.50.20 Antikvitetsforretninger<br />
52.50.90 Andre forhandlere af brugte varer<br />
52.61.00 Detailhandel fra postordreforretninger<br />
52.74.60 Låsesmede – hvis salgslokale<br />
71.33.10 Udlejning af edbmaskiner – hvis salgslokale<br />
71.33.20 Udlejning af kontormaskiner – hvis salgslokale<br />
Køkkenbutikker<br />
*) Planloven definerer møbelforretninger og tømmerhandler med <strong>til</strong>knyttet<br />
byggemarked som særligt pladskrævende varegruppe. ICP behandler dog<br />
både møbelforretninger og byggemarkedsdelen i en tømmerhandel som<br />
boligudstyr.<br />
Bilag 1<br />
Side 4
4. ØVRIGE UDVALGSVARER<br />
50.30.20 Detailhandel med reservedele og <strong>til</strong>behør <strong>til</strong> biler mv.<br />
(autoudstyrsforretninger)<br />
50.40.00 Detailhandel med motorcykler, reservedele og <strong>til</strong>behør<br />
52.43.20 Lædervareforretninger<br />
52.45.30 Pladeforretninger<br />
52.45.40 Forhandlere af musikinstrumenter<br />
52.47.00 Bog- og papirhandlere<br />
52.48.05 Urmagerforretninger<br />
52.48.10 Urmager- og guldsmedeforretninger<br />
52.48.15 Guldsmede- og juvelerforretninger<br />
52.48.20 Optikere<br />
52.48.25 Fotoforretninger<br />
52.48.40 Frimærke- og møntforretninger<br />
52.48.45 Sportsforretninger herunder detailhandel med camping-,<br />
lystfisker- og jagtudstyr (bortset fra campingvogne og lystbåde)<br />
52.48.50 Detailhandel med legetøj og spil herunder hobbyforretninger,<br />
detailhandel med festartikler og fyrværkeri samt detailhandel med<br />
video- og computerspil<br />
52.48.60 Cykel- og knallertforretninger<br />
52.48.85 Dyrehandel<br />
52.48.95 Pornobutikker<br />
52.48.99 Detailhandel med andre varer, barnevogne, børstevarer,<br />
skumgummi, ovne og pejse, skibsproviantering med butikshandel.<br />
52.50.10 Bogantikvariater<br />
52.50.90 Andre forhandlere af brugte varer.<br />
52.61.00 Detailhandel fra postordreforretninger - hvis salgslokale<br />
Bilag 1<br />
Side 5
5. BUTIKSTYPER DER FORHANDLER SÆRLIGT PLADSKRÆVENDE<br />
VAREGRUPER<br />
50.10.20 Detailhandel med biler<br />
50.10.30 Detailhandel med campingvogne mv.<br />
52.44.10 Møbelforretninger *)<br />
52.48.55 Forhandlere af lystbåde og udstyr her<strong>til</strong><br />
Tømmerhandler og butikker med større bygningsmaterialer *)<br />
*) Planloven definerer møbelforretninger og tømmerhandler med <strong>til</strong>knyttet<br />
byggemarked som særligt pladskrævende varegruppe. ICP behandler dog<br />
både møbelforretninger og byggemarkedsdelen i en tømmerhandel som<br />
boligudstyr.<br />
Bilag 1<br />
Side 6
Bilag 5<br />
<strong>Stevns</strong> <strong><strong>Kommune</strong>plan</strong> 09<br />
Hvidbog
Afsender Bemærkning Forvaltningens vurdering<br />
Indskrives i tekniske anlæg<br />
Konkret retningslinje om anmeldelse af<br />
Statens Luftfartsvæsen v. Jens<br />
særlige planer <strong>til</strong> luftfartsvæsenet bør<br />
Erik Ditlevsen d. 15.09.09<br />
<strong>til</strong>føjes<br />
Det kan diskuteres, om de mål, der er ops<strong>til</strong>let i<br />
Indsigelse – Endeslev. Mangler virkelig at<br />
Enderslev Bylau v. Bjørn Kelsen d.<br />
kommuneplanforslaget, f.eks. ”Gennem afgrænsning og<br />
lytte <strong>til</strong> borgerne, plejer særinteresser,<br />
04.10.09<br />
planlægning sikre, at landsbyernes miljømæssige kvaliteter<br />
ingen planmæssig begrundelse, skaber<br />
fastholdes…” og ”Sikre, at der fastholdes skarpe grænser<br />
præcedens, selvmodsigende, risikerer at<br />
mellem land og by, så det stevnske landskab kan vedblive<br />
udviske by og land forskellen, modstrid <strong>til</strong><br />
med at være en attraktion”, kan nås med en beslutning om<br />
fingerplanen, kommuneplanen og<br />
at ændre afgrænsningen af Endeslev.<br />
planlovens hensigt.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en er den overordnede plan for<br />
lokalplanlægningen, så hvis kommuneplanen vedtages med<br />
en ændring af Endeslevs afgrænsning, kan der vedtages en<br />
lokalplan for landsbyen inklusive den grund, den er udvidet<br />
med.<br />
Forvaltningen vurderer, at det er korrekt, at der med en<br />
udvidelse af Endeslev vil være skabt mulighed for en<br />
præcedensproblematik, som vil kunne betyde, at kommende<br />
afslag på lignende ansøgninger vil <strong>til</strong>sidesætte princippet om<br />
ligelig behandling af borgerne.<br />
PTU ikke finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
Cykelstien mellem Klippinge og Store Heddinge er under<br />
Cykelsti mellem Strøby og Store Heddinge<br />
Alfred Hansen mdl. Klippinge<br />
udførelse; strækningen mellem Strøby og Klippinge er under<br />
langs Bjælkerupvej.<br />
Borgerforening d. 05.10.09<br />
overvejelse.<br />
1
Ønsket om arealudlægget har været behandlet på møder<br />
Optagelse af konkret matr. I Valløby som<br />
Landmålergården (ang. Valløby)<br />
med Miljøcenter Roskilde og i udvalget, senest den 9. juni<br />
”byudviklingsområde”<br />
d. 05.10.09<br />
2009, hvor fordelingen og rækkefølgen af arealudlæg i den<br />
kommende kommuneplan blev besluttet, bl.a. på baggrund<br />
af, at der på Kommunalbestyrelsens temamøde den 20.<br />
november 2008 var bred enighed om det foreslåede<br />
bymønster, idet<br />
• der udpeges to kommunecentre, Hårlev og Store Heddinge,<br />
hvor den primære byudvikling skal foregå,<br />
• idet der herudover kan ske byudvikling ved Rødvig og<br />
Strøby Egede, og<br />
• idet der i kommuneplanen fastlægges en grænse for<br />
afrunding af disse to byer.<br />
Ønsket imødekommes ikke.<br />
God ide i forbindelse med landskabsanalysen. Tages op i<br />
Forslag om at udbygge beskrivelsen af<br />
Kystdirektoratet v. Lone Dupont<br />
forbindelse hermed.<br />
kystområderne.<br />
d. 08.10.09<br />
Kan indskrives i Kystnærhedszonen.<br />
Konkret retningslinje om vurdering af risiko<br />
for oversvømmelse<br />
Mandehoved er udtaget som ramme. Muligheden indskrives i<br />
Mulighed for forlængelse af muligheden for<br />
Udlændingeservice v. Poul Mose<br />
redegørelsen.<br />
asylcenter på mandehoved ind<strong>til</strong> udgangen<br />
Hansen d. 12.10.09<br />
af 2010 med mulighed for forlængelse.<br />
2
Ændring af rammerne for forholdet mellem<br />
Diverse ønsker <strong>til</strong> konkrete muligheder for<br />
Slotsøgruppen v. Per Buchwald d.<br />
dagligvarer/udvalgsvarer passer godt overens med målene<br />
matr. 75a m.fl. Strøby Egede. Konkret<br />
20.10.09<br />
for detailhandel generelt og vil give god balance i forhold <strong>til</strong><br />
ændring – mulighed for en<br />
øvrige byer.<br />
bebyggelsesprocent på 50 % på en del af<br />
området, rammerne for dagligvarer hævet<br />
så det bliver muligt at etablere en forretning<br />
op 1000 m2<br />
Området ligger ned mod åen, og kræver desuden et større<br />
Landmålergården (ang. Hårlev) d. Optagelse af konkret område i Hårlev som<br />
brud på et beskyttet jorddige. Det vil være i strid med flere<br />
”byudviklingsområde”<br />
udpegninger i kommuneplanen, særligt landskabelige<br />
værdier.<br />
Ønsket om arealudlægget har været behandlet på møder<br />
med Miljøcenter Roskilde og i udvalget, senest den 9. juni<br />
2009, hvor fordelingen og rækkefølgen af arealudlæg i den<br />
kommende kommuneplan blev besluttet, bl.a. på baggrund<br />
af, at der på Kommunalbestyrelsens temamøde den 20.<br />
november 2008 var bred enighed om det foreslåede<br />
bymønster, idet<br />
• der udpeges to kommunecentre, Hårlev og Store Heddinge,<br />
hvor den primære byudvikling skal foregå,<br />
• idet der herudover kan ske byudvikling ved Rødvig og<br />
Strøby Egede, og<br />
• idet der i kommuneplanen fastlægges en grænse for<br />
afrunding af disse to byer.<br />
Ønsket imødekommes ikke.<br />
3
Tidligere, i 2006, blev en forespørgsel fra ejeren af<br />
”det gamle garveri” overføres <strong>til</strong> byzone så<br />
Chardan Bolig Aps v. Elisabeth<br />
ejendommen Højerupvej 7 om <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>s holdning <strong>til</strong><br />
det bliver muligt at anvende den <strong>til</strong><br />
Kondrup d. 24.10.09<br />
indretning af boliger i Det Gamle Garveri behandlet i<br />
bolig/erhverv<br />
daværende Teknisk Udvalg.<br />
Dengang vurderede Teknik- og Miljøafdelingen således:<br />
”Gennemførelse af et projekt med ca. 32 boliger kræver<br />
ændret plangrundlag i form af kommuneplan<strong>til</strong>læg og<br />
lokalplan, idet den nuværende planlægning for området<br />
forhindrer etablering af nye boliger i området.<br />
Teknisk Udvalg besluttede den 7. marts 2006, at områdets<br />
status p.t. ikke ønskes ændret <strong>til</strong> boligområde.”<br />
Det meddeles ejeren af ejendommen, at det rejste<br />
spørgsmål vil blive taget op i planperioden.<br />
Ønsket om arealudlægget har været behandlet på møder<br />
Forslag om byudvikling i den vestlige del af<br />
Hellested Borgerforening v. Anne-<br />
med Miljøcenter Roskilde og i udvalget, senest den 9. juni<br />
Hellested.<br />
Grethe Mathiesen d. 03.11.09<br />
2009, hvor fordelingen og rækkefølgen af arealudlæg i den<br />
kommende kommuneplan blev besluttet, bl.a. på baggrund<br />
af, at der på Kommunalbestyrelsens temamøde den 20.<br />
november 2008 var bred enighed om det foreslåede<br />
bymønster, idet<br />
• der udpeges to kommunecentre, Hårlev og Store Heddinge,<br />
hvor den primære byudvikling skal foregå,<br />
• idet der herudover kan ske byudvikling ved Rødvig og<br />
Strøby Egede, og<br />
• idet der i kommuneplanen fastlægges en grænse for<br />
afrunding af disse to byer.<br />
Ønsket imødekommes ikke.<br />
4
Vil blive overvejet i 2010.<br />
Forslag <strong>til</strong> forbindelse for bløde trafikanter<br />
over Ådalen.<br />
Indskrives.<br />
Skov- og naturstyrelsen bør nævnes som<br />
Skov- og Naturstyrelsen v. Mette<br />
ejer i forbindelse med <strong>Stevns</strong> Fyr.<br />
Milner d. 04.11.09<br />
I rammerne er der medtaget en generel mulighed for helårs-<br />
Forslag om at der i rammerne åbnes helt for<br />
og fritidsboliger.<br />
beboelse i fyrets <strong>til</strong>stødende bygninger<br />
De nærmere bestemmelser herom findes i lokalplanen for<br />
området.<br />
Drøftes i planperioden.<br />
Forslag om vejledning og indsatser i<br />
Region Sjælland v. Lisbeth<br />
folkeskolen for at flere gennemfører en<br />
Iversen d. 04.11.09<br />
uddannelse og dermed at skabe kvalificeret<br />
arbejdskraft<br />
Drøftes i planperioden.<br />
Ønske om at <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong> bidrager <strong>til</strong><br />
at skabe gode rammer for rekruttering og<br />
fastholdelse af læger og klinikpersonale ved<br />
lokalt at bidrage <strong>til</strong> at skaffe egnede lokaler<br />
<strong>til</strong> sundhedsprofessionelle<br />
Retningslinier vedr. råstofplanlægning er blevet overtaget af<br />
Mener der i forslaget mangler omtale af<br />
råstofplanerne. Skal derfor ikke behandles i<br />
råstofplanlægning.<br />
kommuneplanen.<br />
Indskrives.<br />
Forslag om at <strong>til</strong>føje en beskrivelse af<br />
Østsjællands Museum v. Helle<br />
<strong>Stevns</strong> Klints militære og geostrategiske<br />
Ålsbøl og Museerne Vordingborg<br />
betydning fra oldtid <strong>til</strong> den kolde krig i<br />
v. Kristoffer Buck Pedersen d.<br />
hovedstrukturen<br />
05.11.09<br />
God idé.<br />
Det anbefales at der udarbejdes en<br />
Emnet tages op i planperioden<br />
bevarende lokalplan for området omkring<br />
<strong>Stevns</strong>fort.<br />
5
Lov om planlægning:<br />
Det anbefales at det utvetydigt skrives ind<br />
§ 11a<br />
Stk. 1<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en skal indeholde retningslinjer for<br />
at der skal udpeges kulturmiljøer mv. i<br />
næste planperiode – der bør udarbejdes en<br />
14) sikring af kulturhistoriske bevaringsværdier, herunder<br />
strategi for kulturmiljøregistrering.<br />
beliggenheden af værdifulde kulturmiljøer og andre væsentlige<br />
kulturhistoriske bevaringsværdier,<br />
15) sikring af landskabelige bevaringsværdier og beliggenheden af<br />
områder med landskabelig værdi, herunder større, sammenhængende<br />
landskaber.<br />
Emnet tages op i planperioden.<br />
Overtaget fra amterne – kan muligvis uddybes med<br />
Specificering af ”kulturmiljøer af national<br />
redegørelsesdel fra amtet?<br />
betydning”, <strong>til</strong>føje spor fra den kolde krig<br />
Vi har ikke mulighed for det – ingen regionplanretningslinjer<br />
Det anbefales at udarbejde et nyt afsnit om<br />
mv. ikke kompetence – dækkes ind under museumsloven og<br />
fredede fortidsminder, inkl. en strategi for<br />
naturbeskyttelsesloven?<br />
planlægningen, pleje og formidling.<br />
6
Det ligger løsrevet uden direkte <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> den resterende<br />
Ønske om at få udlagt nyt<br />
Landmålergården (ang. Rødvig) d.<br />
by, i forhandling med MCR blev der lagt særlig vægt på<br />
byudviklingsområde ved Rødvig<br />
05.11.09<br />
<strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> eksisterende byzone – ikke en god ide.<br />
Ønsket om arealudlægget har været behandlet på møder<br />
med Miljøcenter Roskilde og i udvalget, senest den 9. juni<br />
2009, hvor fordelingen og rækkefølgen af arealudlæg i den<br />
kommende kommuneplan blev besluttet, bl.a. på baggrund<br />
af, at der på Kommunalbestyrelsens temamøde den 20.<br />
november 2008 var bred enighed om det foreslåede<br />
bymønster, idet<br />
• der udpeges to kommunecentre, Hårlev og Store Heddinge,<br />
hvor den primære byudvikling skal foregå,<br />
• idet der herudover kan ske byudvikling ved Rødvig og<br />
Strøby Egede, og<br />
• idet der i kommuneplanen fastlægges en grænse for<br />
afrunding af disse to byer.<br />
Ønsket imødekommes ikke.<br />
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Indsigelse – Endeslev. Modsætning <strong>til</strong> øvrig<br />
Per Grønlund og Marianne<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
kommuneplan, der er ikke lyttet <strong>til</strong><br />
Skettrup d. 07.11.09<br />
borgerne, pleje af særinteresse.<br />
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Tommy Kristensen d. 08.11.09 Indsigelse – Endeslev. OBS på<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
lighedsprincippet, man har ikke lyttet <strong>til</strong><br />
borgerne, pleje af særinteresse frem for<br />
samlet planlægning.<br />
7
Kommentarerne kræver lokalplan.<br />
Mindste grundstørrelse i Højerup bør være<br />
Højerup Borgerforening v. Hans J.<br />
PTU har besluttet, at mindstegrundstørrelsen i landsbyerne<br />
1200, ved lokalplan 1000, at<br />
Holmstrøm d. 08.11.09<br />
skal være 1.200m 2 med mulighed for at gå ned <strong>til</strong> 700m 2 ved<br />
nyudstykninger understøtter stjerneformen,<br />
lokalplanlægning af delområder.<br />
at nyudstykninger sker med hensyn <strong>til</strong><br />
eksisterende herlighedsværdier for<br />
eksisterende bebyggelse.<br />
Optages i projektkataloget.<br />
Velkomst/informationsskilte ved de store<br />
Strøby Egede Borger- og<br />
indfaldsveje <strong>til</strong> kommunen.<br />
Grundejerforening v. Georg Vad-<br />
Forslaget bringes videre <strong>til</strong> rette vedkommende.<br />
”Visit <strong>Stevns</strong>” eller ”Turisme” på forsiden af<br />
Nielsen d. 08.11.09<br />
<strong>Stevns</strong>.dk<br />
Forslaget bringes videre.<br />
Indlæring i folkeskolen om sund livss<strong>til</strong> samt<br />
højere grad af aktivering af skolebørnene –<br />
også i sommerferien.<br />
Bedre fremadrettet planlægning. Ingen kommentarer.<br />
Afsnittet forsøges omformuleret, så det bliver tydeligt, at<br />
Omformulering/uddybning af afsnit i<br />
Vemmetofte Kloster v. Leif J.<br />
udpegningen er foretaget af Storstrøms Amt og overtaget af<br />
hovedstrukturen omhandlende<br />
Madsen d. 06.11.09<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
kystområderne udpeget <strong>til</strong> ”særligt<br />
værdifuldt naturområde”<br />
Feriekolonien kunne meget vel udpeges i lighed med øvrige<br />
Feriekolonien v. Vemmetofte udpeget <strong>til</strong><br />
områder, der understøtter ”<strong>Stevns</strong> Klint Oplevelsen”.<br />
”friluft- og fritidsformål”<br />
Tages op i planperioden.<br />
Strøby Egede bør udgå som udviklingsby. Ikke enig.<br />
Danmarks Naturfredningsforening<br />
Kan besluttes i lokalplanerne.<br />
Angivelse af biofaktor bør være et ”skal” i<br />
<strong>Stevns</strong> v. Inge Ambus d. 06.11.09<br />
nye lokalplaner og ikke et ”kan”.<br />
Det foreslås, at emnet drøftes med DN og tages op i<br />
En opstramning af retningslinjerne 11.2.4<br />
planperioden.<br />
og 11.2.6 om kystnærhedszonen.<br />
8
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Endeslev – der mangler sammenhæng<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
mellem kommuneplanens mål, retningslinjer<br />
og så den praktiske planlægning.<br />
Der er tidligere givet <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> vejføringen.<br />
Omfartsvejen over Tryggevælde Ådal er<br />
Hvis det bliver aktuelt at udføre det <strong>til</strong>ladte vejprojekt, vil<br />
imod natura 2000 målsætningen og vil<br />
ophævelse af planlægningsforbuddet i henhold <strong>til</strong><br />
ifølge miljøvurderingen genere rekreative<br />
habitatbekendtgørelsen ikke være tidsbegrænset ifølge MCR.<br />
værdier, bør ikke anlægges<br />
Den samlede turistpolitiske redegørelse vil danne baggrund<br />
Der bør ikke åbnes mulighed for anlæg af<br />
for en evt. udpegning.<br />
støjende feriecentre i sommerhusområder<br />
(14.1.5)<br />
Der er tale om støttepunkter for friluftslivet, og broer kan<br />
Der bør ikke åbnes mulighed for anløbsbroer<br />
kun etableres, hvor det efter en konkret vurdering ikke<br />
ved <strong>Stevns</strong> Klint da det strider imod natura<br />
skader beskyttelsesinteresserne.<br />
2000 området (14.4.8)<br />
Problems<strong>til</strong>lingen vil blive taget op i forbindelse med<br />
Der bør være skærpede krav <strong>til</strong> bevaring af<br />
udarbejdelsen af landskabsanalysen af det samlede stevnske<br />
levende hegn<br />
landskab.<br />
Krav om bevaring af hegn m.v. kan – på baggrund af en<br />
analyse/registrering s<strong>til</strong>les i bevarende lokalplaner.<br />
Retningslinjen er overført og bibeholdes, da der kan være<br />
”hvis det alligevel bliver nødvendigt at<br />
tale om anlæg <strong>til</strong> landbrugsformål el.lign.<br />
etablere et større anlæg…” bør fjernes fra<br />
retningslinjen om naturområderne (16.1.3),<br />
da det er uforeneligt med øvrige<br />
retningslinjer.<br />
Sker i forbindelse med den overordnede landskabsanalyse.<br />
Der bør udpeges værdifulde landskaber i gl.<br />
<strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Byggeri bør helt undgås på lavbundsarealer Ændres i forbindelse med rettelse jfr. Miljøcenter Roskildes<br />
kommentarer.<br />
9
Retningslinjen er overført uændret fra Storstrøms Amt.<br />
Det bør slet ikke være muligt at udlægge<br />
lettere forurenet jord nær vandværkers<br />
boringer (s. 98)<br />
Der er tale om et langsigtet interesseområde for byudvikling<br />
Beskrivelse af byudvikling sydøst for Strøby<br />
– hører ikke <strong>til</strong> i de gældende rammer.<br />
Egede hænger ikke sammen med<br />
rammehæftet.<br />
PTU har besluttet, at mindstegrundstørrelsen i landsbyerne<br />
Mindstestørrelse ved udstykning i<br />
skal være 1.200m 2 med mulighed for at gå ned <strong>til</strong> 700m 2 ved<br />
landsbyerne bør være 1200 m2, ved<br />
lokalplanlægning af delområder.<br />
lokalplanlægning ned <strong>til</strong> 1000 m2.<br />
Tydeliggøres i teksten.<br />
Målsætning for bekæmpelse af bjørneklo<br />
indskrives i kommuneplanen.<br />
Emnet tages op i planperioden.<br />
Handlingsplan for gadekær, Sigerslev Mose<br />
og søen i Gevnø indskrevet i<br />
kommuneplanen.<br />
Arealet er udtaget i forhold <strong>til</strong> Vallø 2016.<br />
Et areal ved Strøby Egede (tidligere 2.c3)<br />
SPD Retail Aps v. Brian Schou d.<br />
Spørgsmålet må drøftes i forbindelse med et evt. kommende<br />
ønskes udlagt <strong>til</strong> centerformål.<br />
06.11.09<br />
kommuneplan<strong>til</strong>læg.<br />
Forholdet mellem dagligvarer og udvalgsvarer kan med<br />
Rammen for dagligvarer ønskes hævet <strong>til</strong><br />
fordel ændres så der åbnes mulighed for ekstra 1000 m2<br />
1000 m2 alternativt mulighed for at der på<br />
dagligvarer i Strøby Egede.<br />
arealet 2.c3 kan etableres ”lokalbutik for<br />
områdets forsyning” .<br />
Der er tidligere givet <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> vejføringen.<br />
Indsigelse – Omfartsvej over Tryggevælde<br />
Tryggevælde- og <strong>Stevns</strong> Ådals<br />
Hvis det bliver aktuelt at udføre det <strong>til</strong>ladte vejprojekt, vil<br />
Ådal, en hindring i vandets naturlige<br />
Bevarelse v. Ella Pedersen d.<br />
ophævelse af planlægningsforbuddet i henhold <strong>til</strong><br />
strømning, imod natura 2000 målene og<br />
08.11.09<br />
habitatbekendtgørelsen ikke være tidsbegrænset ifølge MCR.<br />
kommuneplanen<br />
10
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Bjørn Kelsen d. 08.11.09 Indsigelse – Endeslev. Der mangler<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
begrundelse for udbygningen/udstykningen<br />
hvilket klart strider mod planloven, dens<br />
hensigt og vejledning<br />
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Indsigelse – Endeslev. Der mangler klart<br />
Enderslev Bylau v. Bjørn Kelsen d.<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
planmæssig begrundelse og lokale behov<br />
08.11.09<br />
som blandt andet Fingerplanen kræver<br />
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
Princippet for gennemførelse af diverse<br />
Vallø Stift v. Søren Boas d.<br />
punkter under bl.a. <strong>til</strong>gængelighed,<br />
08.11.09<br />
stiforbindelser og landskabelige værdier bør<br />
ske i et tæt samarbejde med lodsejerne og<br />
byggende på frivillige aftaler og med en<br />
passende økonomisk kompensation.<br />
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
Der bør stå at kommunen ønsker at støtte<br />
nye forretningsvirksomheder på<br />
landbrugsrelaterede ejendomme.<br />
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
Oplevelsesøkonomi – div. private eks.<br />
landskabelige <strong>til</strong>bud bør være på<br />
markedsvilkår og ikke gratis.<br />
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
De rekreative og naturbaserede værdier bør<br />
klart adskilles.<br />
Der kan måske formuleres en tekst om slotte og herregårde,<br />
Der ønskes mulighed for udvikling af<br />
og det giver umiddelbart god mening at kunne udvikle helt<br />
området omkring Herskabsstalden v. Vallø<br />
konkrete værdifulde områder inde i landet.<br />
Slot <strong>til</strong> aktivitetscenter i samme grad som<br />
Tages op i planperioden.<br />
for ”<strong>Stevns</strong> Klint Oplevelsens” områder.<br />
11
Rettes.<br />
Ændret: Rettes ikke, da Odden er en del af det samlede<br />
Natura 2000-område for Tryggevælde Ådal.<br />
Odden bør beskrives som natura 2000<br />
område for sig og ikke slås sammen med<br />
Tryggevælde Ådal.<br />
Det ville betyde at retningslinjerne fra regionplanen for HUR<br />
Retningslinjerne for landskabelige interesser<br />
på dette specifikke område stadig ville være gældende som<br />
bør ikke overføres før udpegningen dækker<br />
landsplandirektiv for kommunen.<br />
hele <strong>Stevns</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Indarbejdes.<br />
Mindre rettelser <strong>til</strong> konkrete formuleringer<br />
omhandlende den offentlige <strong>til</strong>gængelighed,<br />
det uorganiserede friluftsliv og begrebet<br />
”ejer”.<br />
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Indsigelse – Endeslev. Ifølge STAM skal der<br />
Tanja Wichmann Jørgensen d.<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
ikke gives <strong>til</strong>ladelse <strong>til</strong> udstykning lige uden<br />
09.11.09<br />
for landsbyafgrænsningen, det er imod<br />
generelle rammer for landsbyerne.<br />
PTU har besluttet, at mindstegrundstørrelsen i landsbyerne<br />
De generelle rammer der bl.a. betyder<br />
skal være 1.200m 2 med mulighed for at gå ned <strong>til</strong> 700m 2 ved<br />
mindste udstykning på 1200 m2 kan betyde<br />
lokalplanlægning af delområder.<br />
ændring af eksisterende udstykninger i<br />
For Endeslev udarbejdes et kort, som viser<br />
Endeslev og bør udgå.<br />
udstykningsmulighederne.<br />
Drejer sig om oplysninger vedr. Lokalplan nr. 103.<br />
Anker Nielsen 09.11.09 Kommentarer <strong>til</strong> konkret nummerering og<br />
Indarbejdes.<br />
formulering i hæftet rammer.<br />
Drøftes i planperioden.<br />
Der mangler konkrete forslag <strong>til</strong> hvorledes<br />
Syd-Østsjællands Landboforening<br />
landbruget skal udvikle sig på <strong>Stevns</strong>.<br />
v. Jørgen Petersen og<br />
12
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
Lodsejere bør inddrages tidligt i<br />
Landboforeningen Gefion v.<br />
planlægningsprocessen vedrørende bl.a.<br />
Torben Hansen d. 09.11.09<br />
vedligeholdelse af vandløb, skovrejsning,<br />
naturpleje og <strong>til</strong>gængelighed <strong>til</strong> det åbne<br />
land.<br />
Forsøges medtaget – ellers <strong>til</strong> drøftelse i planperioden.<br />
Muligheden for at landbruget kan producere<br />
Grøn Energi bør medtænkes i<br />
kommuneplanen.<br />
Det vurderes, at retningslinjerne er en stramning i forhold <strong>til</strong><br />
Flere af retningslinjerne omhandlende<br />
lovgivningen.<br />
husdyrholds påvirkning på landskab, miljø<br />
mv. er forældede over overflødige og bør<br />
fjernes (16.1.6, 16.1.11, 16.4.4).<br />
Korrekt.<br />
<strong>Kommune</strong>n kan ikke s<strong>til</strong>le særlige<br />
Men i 11.1.9 er der tale om byggeri/anlæg, der kræver<br />
betingelser for erhvervsmæssigt nødvendigt<br />
<strong>til</strong>ladelse.<br />
landbrugsbyggeri, der ikke ifølge loven<br />
kræver en særlig <strong>til</strong>ladelse (11.1.9)<br />
-<br />
Et konkret afsnit omhandlende intensivt<br />
landbrugs forurenende virkning menes at<br />
være en udokumenteret påstand der bør<br />
slettes<br />
Undersøges og <strong>til</strong>rettes evt.<br />
Iflg. Miljøcenter Roskilde har kommunen hjemmel <strong>til</strong> at<br />
regulere dette forhold.<br />
Der er ikke lovhjemmel <strong>til</strong> forbuddet mod at<br />
udlægge jord i de biologiske<br />
spredningskorridorer (11.5.3)<br />
Optages <strong>til</strong> drøftelse i planperioden.<br />
<strong>Kommune</strong>n bør udarbejde en strategi for<br />
hvordan rammebetingelserne for<br />
husdyrsbrug (naturpleje) kan forbedres.<br />
13
Tages op i planperioden.<br />
Man bør i kommuneplanen redegøre for<br />
nuværende og fremtidige konsekvenser af<br />
div. udpegninger i forhold <strong>til</strong> landbruget.<br />
Generelle rammer<br />
I kommende lokalplaner bør der s<strong>til</strong>les flere<br />
Rekreative områder, veje, stier og tekniske anlæg –<br />
krav <strong>til</strong> nedsivning, afledning af vand i<br />
arealdisponering.<br />
forhold <strong>til</strong> befæstede arealer og<br />
I forbindelse med lokalplanlægningen skal der sikres arealer<br />
udlednings<strong>til</strong>ladelser <strong>til</strong> vandløbene<br />
<strong>til</strong> de fremtidige veje, stier og øvrige anlæg, som er angivet i<br />
retningslinjerne, ligesom der ved lokalplanlægning af nye<br />
udstykninger skal sikres areal <strong>til</strong> evt. forsinkelsesbassin <strong>til</strong><br />
regnvandsafledning og sikres adgang <strong>til</strong> rekreativ udfoldelse,<br />
evt. gennem arealreservation<br />
<strong>til</strong> anlæg af stier, grønne områder m.v.<br />
I nye områder skal regnvand/overfladevand søges nedsivet i<br />
stedet for bortledt ved rørsystemer.<br />
Tages op i planperioden.<br />
<strong>Kommune</strong>n bør udarbejde et kortmateriale,<br />
der angiver højt målsatte og naturlige<br />
vandløb i kommunen, således at bredejere<br />
langs vandløbene kan orientere sig om<br />
der er krav om etablering af 2 m<br />
dyrkningsfrie bræmmer.<br />
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
<strong><strong>Kommune</strong>plan</strong>en bør indeholde en<br />
definering på en restriktiv administration og<br />
hvad denne medfører af konsekvenser<br />
overfor f.eks. landbrugsdrift.<br />
14
Forsøges medtaget – ellers <strong>til</strong> drøftelse i planperioden.<br />
Jordbrugsinteresserne bør indarbejdes i<br />
kommunens planlægning på energi og<br />
miljøområder, i forhold <strong>til</strong> produktion af<br />
biomasse/biogasproduktion<br />
Ingen kommentarer. Videresendes <strong>til</strong> vejmyndigheden.<br />
Der bør tages hensyn <strong>til</strong> langsomtkørende<br />
køretøjer f.eks. med vigepladser, også på<br />
gennemfartsvejene.<br />
Tages <strong>til</strong> efterretning.<br />
Der bør afsættes de fornødne midler <strong>til</strong><br />
løbende drift af stier.<br />
Teksten i kommuneplanen er blot en gengivelse af den<br />
Konkret ændringsforslag <strong>til</strong> visionsteksten<br />
<strong>Stevns</strong> Radikale Venstre v. Tyge<br />
allerede godkendte vision (2006); en eventuel ændring bør<br />
omhandlende øget fokus på kvalitet modsat<br />
Birk<br />
ske i forbindelse med udarbejdelse af ny planstrategi.<br />
kvantitet i bosætningen<br />
Fokus på udvikling af områder i nær <strong>til</strong>knytning <strong>til</strong> station<br />
Udbygning i Klippinge i forbindelse med<br />
giver god mening og er i tråd med diverse statslige ønsker.<br />
stationen, ”uudviklet potentiale for<br />
Større udvikling i Klippinge vil kræve et ændret bymønster.<br />
stationsnærhed”.<br />
Teksten i kommuneplanen er blot en gengivelse af den<br />
Konkret ændringsforslag <strong>til</strong> strategiteksten<br />
allerede godkendte planstrategi (2007), en eventuel ændring<br />
omhandlende øget fokus på kvalitet modsat<br />
bør ske i forbindelse med udarbejdelse af ny planstrategi<br />
kvantitet i bosætningen, samt på at undgå<br />
at skabe mere trængsel.<br />
Kan besluttes i forbindelse med udarbejdelse af ny<br />
Samtlige rammer bør gennemgås for at<br />
planstrategi.<br />
sikre at grundstørrelser mv. i højere grad<br />
understøtter stationsnærhed.<br />
15
En rent politisk beslutning<br />
<strong>Kommune</strong>n bør arbejde for, at få den<br />
Socialdemokraterne på <strong>Stevns</strong> v.<br />
placering i den overordnede statslige<br />
Helmut Madsen<br />
planlægning, som vores placering berettiger<br />
os <strong>til</strong>. En udviklingskommune og et<br />
bosætningsområde i hovedstadsområdet på<br />
linje med de øvrige kommuner, der ligger i<br />
en ring omkring København (<strong>Stevns</strong>, Køge -<br />
---)<br />
Påbegyndes pr. 1. januar 2010.<br />
Arbejdet med den nye planstrategi <strong>til</strong> den<br />
næste kommuneplan bør sættes i gang<br />
hurtigst muligt, med det formål at få<br />
konkretiseret målene for kommunens<br />
udvikling, og strategierne for at nå dem.<br />
PTU finder ikke, at der er strid med målopfyldelsen og<br />
Dorte Lindsten Kelsen d. 10.11.09 Indsigelse – Endeslev. Manglende<br />
finder ikke, at sagen kan danne præcedens.<br />
planmæssig begrundelse, modsætning <strong>til</strong><br />
den resterende kommuneplan, en glidebane<br />
i forhold <strong>til</strong> fremtidig behandling af<br />
ansøgninger i landsbyerne.<br />
Miljøcenter Roskilde og interne kommentarer<br />
Afsender Bemærkning Forvaltningens vurdering<br />
Bliver indarbejdet<br />
MCR Referat af møde den 21. okt. HUR rl. 4.4.5 skal indarbejdes i den endelige<br />
plan<br />
16
Bliver rettet<br />
Der er flere generelle rettelser <strong>til</strong><br />
kortmateriale bl.a. angående betegnelser,<br />
nye/eksisterende forhold og ønsket<br />
gengivelse af rammekort i<br />
retningslinjehæftet.<br />
Flyttes<br />
KP09 rl. 10.1.11 bl.a. om overførsel af<br />
sommerhusområde <strong>til</strong> byzone skal flyttes <strong>til</strong><br />
redegørelse<br />
Bestemmelserne overgår <strong>til</strong> redegørelsen og genindføres i<br />
Såfremt Mandehoved skal indgå i<br />
forbindelse med et<br />
kommuneplanen, skal udlægget suppleres<br />
kommuneplan<strong>til</strong>læg/kommuneplanrevision.<br />
med dokumentation af behovet i forbindelse<br />
med kommunens turistpolitiske redegørelse<br />
Fjernes (lokalplanlagte jordbrugsparceller kan stadig<br />
Jordbrugsparceller må ikke fremgå af<br />
udnyttes)<br />
rammerne<br />
Bliver <strong>til</strong>føjet (se i øvrigt rapport fra webløsning)<br />
MCR Høringsbrev Der er en række mindre partier af konkrete<br />
regionplanretningslinjer, eller hele<br />
retningslinjer der bør <strong>til</strong>føjes i den endelige<br />
plan<br />
17