SDM - Dansk Holstein
SDM - Dansk Holstein
SDM - Dansk Holstein
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr. 4 • December 2007<br />
DANSK HOLSTEIN<br />
avlsforeningen for sdm - dansk holstein i danmark<br />
Årsmøde på Fyn ........................ side 4<br />
Ydelsesresultater<br />
2006-2007 ................................ side 16<br />
Funktionel eksteriør<br />
og anatomi ................................ side 29<br />
Halthed ...................................... side 44<br />
Australien - en oplevelse ....... side 58<br />
Landet rundt .............................. side 70<br />
<strong>SDM</strong> • DANSK HOLSTEIN
<strong>SDM</strong>-Aftenmøde<br />
Mandag 25. februar 2008<br />
Teatersalen, Herning Kongrescenter<br />
Første del af mødet er fælles med andre malkeracer om spændende og vigtige emner.<br />
Efter kaffen deles vi i racerne.<br />
Tema:<br />
»Turbo Avl – fremgang for etik og økonomi«<br />
19.00 Velkomst ved Jan Duchwaider<br />
Avlsmål i Norden<br />
Gert Pedersen Aamand, Nordisk Avlsværdivurdering<br />
Avlsplaner i Viking Genetics<br />
Lars Nielsen, Viking Genetics<br />
Lemmer i avlsmålet – hvad er næste skridt?<br />
Anders Fogh, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
Kvægavlen i fremtiden set med genetiske og etiske briller<br />
Thomas Mark og Peter Sandø, KU-Life<br />
5 årtier i kvægavlens tjeneste<br />
Jan Duchwaider og Gert Pedersen Aamand<br />
Kaffe <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> er vært for <strong>Holstein</strong>-brugere<br />
20.45 Sidste nyt om <strong>Holstein</strong>-koen<br />
Peder V. Laustsen og Keld Christensen, <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
21.30 Natmad i koncertsalen, <strong>Dansk</strong> Kvæg er vært<br />
<strong>Dansk</strong> Kvægs Kongres 2008<br />
25.-26. februar i Herning Kongrescenter<br />
Et lille udpluk af de mange emner, som du vil kunne høre om på <strong>Dansk</strong> Kvægs Kongres:<br />
• Diskussion af »Corporate Social Responsibility« på Ko-Ting<br />
• Nu er det kviernes tur, Vi skal lave gode sunde kvier med en stabil<br />
tilvækst i hele opdrætsperioden<br />
• Et godt arbejdsmiljø fastholder og tiltrækker arbejdskraft<br />
• Den automatiserede kvægstald<br />
• Styr på frugtbarheden<br />
Og så er der jo som altid beretning ved formand Peder Philipp og direktør Gitte Grønbæk,<br />
<strong>Dansk</strong> Kvæg
DC<br />
Sortbroget <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Kvæg<br />
Udgiver:<br />
<strong>SDM</strong> – <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>,<br />
Udkærsvej 15, Skejby,<br />
8200 Århus N.<br />
Tlf. 87 40 50 00. Fax 87 40 50 89<br />
E-mail: sdm@lr.dk<br />
Homepage: www.sdm-dh.dk<br />
Redaktion:<br />
Pieter Svend Oosterhof Hestbæk<br />
Torben Søren Knudsen Rasmussen<br />
Landskonsulent<br />
Landskonsulent<br />
Keld<br />
Keld Christensen<br />
Christensen<br />
Henning E. Andersen<br />
Henning E. Andersen<br />
(ansvarsh. og tekn. red.),<br />
(ansvarsh.<br />
Sommervej<br />
og<br />
9,<br />
tekn.<br />
8210<br />
red.)<br />
Århus V<br />
Sommervej 9, 8210 Århus V<br />
Tryk og teknisk redaktion:<br />
Tryk AlphaKannike og teknisk A/S, redaktion:<br />
AlphaKannike Sommervej 9, A/S<br />
Sommervej 8210 Århus 9, V.<br />
8210 Tlf. 86Århus 75 05V00 Tlf. Fax 86 75 05 0500 22<br />
Indhold:<br />
Årsmøde på Fyn ..................................... 5<br />
Årets <strong>SDM</strong>’er .......................................... 11<br />
Årets Tyr og Avlskøer ............................. 12<br />
Danmarksrekorder hos <strong>Holstein</strong> ........... 14<br />
Ydelsesresultater 2006-2007 ............. 16<br />
Racens toptyre ........................................ 20<br />
Classifiers Workshop i Italien .............. 26<br />
Arveligheden for bevægelse er lav ... 28<br />
Funktionelt eksteriør og anatomien .. 29<br />
Køer med høje ydelsesindekser giver<br />
Indhold:<br />
<strong>SDM</strong>-Vintermøderne<br />
mere mælk, fedt og protein<br />
.<br />
.............<br />
. . . ºº4<br />
33<br />
Nybyggerne Fysiologiske ved Billum funktions- 3. del ............. 34<br />
Hvad ººprøver gør vi ved . . . frugtbarhed . . . . . . . . .............. . . . º12 38<br />
Høje VARfrugtbarhedsindekser Calano kan det giver hele<br />
ºº– kortere næsten tomperiode . . . og . . færre . . . . . . º16<br />
Racens insemineringer Toptyre pr. . drægtighed........ . . . . . . . . º20 42<br />
Halthed Test dags - en modeller ond spiral, og<br />
ººpersistens. . . . . . . . . . . º26<br />
hvis kokomforten halter ................... 44<br />
Den canadiske test dags<br />
Kvægavl ººmodel: i Wisconsin Hvad har - hvordan? vi lært? ........ . 50 .<br />
Indavl º27 i <strong>Holstein</strong>racen på retur ........... 53<br />
World <strong>Dansk</strong>e Dairy tyre Expo populære .................................... 54<br />
Nationalskuet ººi England i Cremona . . . . . ..................... . . . . . . º30 56<br />
Australien Intensiv - avl en oplevelse medfører ..................... øget 58<br />
Kort<br />
slægtskab<br />
nyt .....................................................<br />
. . . . . . . . . . . . . º35<br />
60<br />
Holland. . . . . . . . . . . . . . . º42<br />
Ungdomsforeningerne........................... 65<br />
Agromek 2001 . . . . . . . . . º45<br />
Landet rundt ............................................ 70<br />
Det skete . . . . . . . . . . . . . º48<br />
Kort Nyt . . . . . . . . . . . . . . º50<br />
Nyt fra ungdoms-<br />
Fotografer: ººforeningerne Elly Geverink, . . . Han . . . Hopman, . . º56<br />
Olav Landet Vibild Rundt samt medarbejdere . . . . . . . . . . º57<br />
i Tema Dansire . . og . . <strong>SDM</strong> . . . - . <strong>Dansk</strong> . . . . <strong>Holstein</strong> . . . . . º63<br />
Forsidebillede:<br />
Det var et vådt efterår.<br />
(foto: Elly Geverink)<br />
4 2007<br />
Tak for et godt år<br />
3 Sortbroget kvæg<br />
Vi nærmer os slutningen på 2007, - et år med en række gode<br />
oplevelser og mange aktiviteter.<br />
Først og fremmest er den økonomiske situation forbedret mod<br />
årets slutning med de gentagne stigninger på mælkeprisen. En<br />
ændring, der selv med nogle øgede udgifter har mulighed for at<br />
sætte tydelige spor på bundlinien. Vi skal så huske, at vi måske<br />
både kan opleve større udsving i mælkeprisen i fremtiden såvel<br />
som vi må imødese ændringer i en række EU-forhold, så prisstigningerne<br />
kan godt stå for udhuling over de kommende år.<br />
Det nordiske <strong>Holstein</strong>-samarbejde har vi haft et godt forløb de<br />
senere år, og med dannelsen af Viking Genetic mellem Svensk<br />
Avl og Dansire har de to <strong>Holstein</strong> foreninger i Sverige og Danmark<br />
behov for et tættere samspil. I det kommende år skal vi<br />
sammen med andre parter, herunder også Finland tage stilling<br />
til og beslutte et fælles nordisk S-indeks. Her er det vigtigt, at<br />
vi sammen viser fælles vilje og fodslag for at få dette nordiske<br />
indeks på banen senest til efteråret 2008. Sverige har nu i nogle<br />
år foretaget registreringer til et Klovsundhedsindeks, og dette<br />
indeks viser på svenske data god anvendelighed. Her er Finland<br />
og Danmark således i gang med en tilpasning, så vi har samme<br />
informationer og avlsværdital på tyrene i alle tre lande.<br />
<strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> vil sammen med lokale avlsforeninger<br />
og Viking Danmark stå sammen om en god og konstruktiv<br />
dialog med alle <strong>Holstein</strong> brugere. Der er i fremtiden stor brug<br />
for en markant indsats for at holde avlsinteresse og avlsforståelse<br />
intakt til gavn først og fremmest for alle kvægbrugere.<br />
Avlsarbejde kan kvægavlsforening eller avlsforening ikke alene<br />
klare, men der skal medvirken fra besætningsejerne. Der<br />
skal være forståelse for de trufne beslutninger og prisen herfor.<br />
Vore resultater anerkendes bredt af kvægbrugere i mange<br />
lande, - vi kan godt være stolte af vores position.Kongressen<br />
for European <strong>Holstein</strong> and Red <strong>Holstein</strong> Confederation blev<br />
en succes. De mange gæster gav efterfølgende udtryk for stor<br />
tilfredshed, men for <strong>Dansk</strong> kvægbrug og –avl har den også<br />
betydet store interesse for de aktiviteter og det avlsmål vi præsenterede.<br />
Bluetongue, 7/30-dages regel og andre forhold kan besværliggøre<br />
afviklingen af især sommerens skuer. Agromek vil vi<br />
forsøge gennemføre med dyr fra de ”frie” områder. Det bliver<br />
et lidt reduceret skue, men da der også er begrænsninger<br />
i staldpladserne, håber vi at kunne vise et Agromek med fuldt<br />
hus på den nye termin i slutningen af november 2008. Men vi<br />
ses altså allerede 15.-19. januar 2008.<br />
Hermed ønskes alle en glædelig jul og et godt nytår. Vi glæder<br />
os til at tage nye udfordringer op i de kommende år til gavn for<br />
kvægbrugerne og <strong>Holstein</strong>-køerne.<br />
Keld Christensen
Juwel<br />
Jesther<br />
x Lord Lily<br />
Elly Geverink<br />
632734 TLTV<br />
315264 aAa<br />
S-indeks 123<br />
Y-indeks 119<br />
Yversundheit 109<br />
Krop 109<br />
Lemmer 117<br />
Malkeorg. 117<br />
Wolfhard Schulze<br />
Auguste<br />
Anne<br />
Kvægavlsforeningen Dansire<br />
Ebeltoftvej 16, Assentoft, 8900 Randers<br />
8795 9400 / dir. 8795 9419<br />
E-mail: job@dansire.dk<br />
Folleto<br />
Ford<br />
x Addison<br />
Emir<br />
Emerson<br />
x Juror<br />
G G I<br />
Genetics<br />
Made in Germany<br />
671148 TLTV<br />
432516 aAa<br />
S-indeks 127<br />
Y-indeks 124<br />
Yversundheit 105<br />
Krop 111<br />
Lemmer 110<br />
Malkeorg. 111<br />
KeLeKi<br />
Duett<br />
141469 TLTV<br />
162543 aAa<br />
S-indeks 117<br />
Y-indeks 122<br />
Yversundheit 95<br />
Krop 103<br />
Lemmer 105<br />
Malkeorg. 111<br />
German Genetics<br />
International GmbH
Årsmøde på Fyn<br />
Årsmøde på Fyn<br />
Af Keld Christensen, <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> Af Keld <strong>Holstein</strong> Christensen, <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Hvordan reducerer vi problemerne<br />
omkring kalvedødelighed,<br />
sundhed og reproduktion?<br />
Vi har gennem mange år anvendt<br />
de bedre avlsværdital og sat ekstra<br />
fokus på egenskaberne, og situationen<br />
går mod bedring. Der<br />
ses en klar forbedring avlsmæssigt<br />
for egenskaberne, men ikke<br />
alle problemerne er hermed løst.<br />
De ændrede produktionsfor-<br />
4 2007<br />
5 Sortbroget kvæg<br />
Et meget veltilrettelagt årsmøde på Odense Congress Center fik et meg<br />
blev afviklet på samme sted, - kun en begrænset del af overnatningern<br />
steds grundet god tilslutning.<br />
Beretningen hold stiller pegede større krav både til dyre- på <strong>Dansk</strong> Holdbarhed <strong>Holstein</strong>s flotte resultater men også<br />
Et meget veltilrettelagt års-<br />
blev nes drøftet evne til selv avlsmæssig at klare mange fremgang Holdbarheden og forbedring målt i produk- på klovsundh<br />
møde på Odense Congress<br />
Avlsforeningen af hverdagens <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> udfordringer, <strong>Holstein</strong> og tiv levetid og de fra lokale første avlsforeninger kælvning har en<br />
Center fik et meget godt<br />
kvægbrugere derfor må avlen i udførelsen sammen af med avlsarbejdet. til afgang De (slagt lokale eller avlsforeninger død) har skal<br />
forløb, idet alt blev afviklet management sætte ind med fuld været konstant stigende. Og<br />
på samme sted, - kun en<br />
bedre avlsforståelse og større avlsinteresse, og overordnet skal vi give n<br />
styrke på at forbedre fremtidens det i samme periode, som be-<br />
begrænset del af overnat- alle i rådgivningsleddet for at kunne gennemføre processen.<br />
forhold for køerne.<br />
sætningerne er blevet større og<br />
ningerne måtte klares andet En lang række statistiske op- flere og flere nye staldsystemer<br />
steds grundet god tilslutning. gørelser viser, at forholdene stiller øgede krav til koens evne<br />
Beretningen pegede både på Hvordan<br />
omkring<br />
reducerer<br />
f.eks. kalvedødelig-<br />
vi problemerne<br />
til<br />
omkring<br />
at klare sig<br />
kalvedødelighed,<br />
selv (selvhjulpne<br />
sundhed o<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>s flotte resul- gennem hed, kodødelighed mange år anvendt eller sund- de bedre køer). avlsværdital Der er stor forskel og sat mel- ekstra fokus<br />
tater men også de ”ømme” situationen hedsproblemer går mod umiddelbart bedring. Der lem ses mange en klar landes forbedring staldsyste- avlsmæssigt fo<br />
tæer. Der blev drøftet avls- ikke omkring alle problemerne kælvningstidspunkt er hermed mer, løst. driftledelse De ændrede og tradition, produktionsforhold<br />
mæssig fremgang og for- dyrenes er gode evne og at til problemer selv at klare er memange<br />
så en af direkte hverdagens sammenligning udfordringer, er og der<br />
bedring på klovsundhed og med get management begrænsede. En sætte meget ind lille med vanskelig fuld styrke på på antal at forbedre dage. Deri- fremtidens fo<br />
reproduktion. Avlsforeningen del af besætningerne har større mod viser tal fra Interbull, at<br />
<strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> og de<br />
En problemer, lang række og her statistiske er alle indstil- opgørelser der er små viser, avlsmæssige at forholdene forskel- omkring f.<br />
lokale avlsforeninger har<br />
kodødelighed let på, at vi skal eller sætte sundhedsproblemer ind med le mellem umiddelbart landene, omkring men ikke kælvningsti<br />
en stor opgave i at støtte<br />
problemer rådgivningsstøtte er meget til begrænsede. forbedring noget, En meget der giver lille del anledning af besætningerne til ha<br />
kvægbrugere i udførelsen<br />
her af er forholdene. alle indstillet Vi kan på, forbedre at vi skal antagelse sætte ind om, med at nogle rådgivningsstøtte lande er til for<br />
af avlsarbejdet. De lokale den økonomiske vinderko ved væsentligt ”dygtigere” end an-<br />
avlsforeninger skal være<br />
Vi kan forbedre den økonomiske vinderko ved at gå efter forbedri<br />
at gå efter forbedringer af de dre på denne egenskab.<br />
katalysatorer for bedre avls- egenskaber, - uanset hvilke og graden heraf.<br />
svageste egenskaber, - uanset Produktiv levetid kan ikke<br />
forståelse og større avlsin- hvilke og graden heraf. sammenlignes mellem lande,<br />
teresse, og overordnet skal<br />
vi give nogle gode værktøjer<br />
til alle i rådgivningsleddet<br />
for at kunne gennemføre<br />
processen.<br />
Holdbarhed<br />
Holdbarheden målt i produktiv levetid fra første kælvning til afgang (slag
6 Sortbroget kvæg<br />
Avlsmæssigt niveau for holdbarhed<br />
Land Antal Holdbarhed<br />
Canada 1.032 105,9<br />
Tyskland 1.948 102,1<br />
Danmark 808 99,0<br />
Finland 147 102,0<br />
Frankrig 1.767 97,1<br />
England 260 99,3<br />
Italien 978 102,1<br />
Holland 1.522 99,3<br />
Sverige 181 101,5<br />
Usa 4.207 102,2<br />
grundet forskellige produktonsvilkår:<br />
• Kødpriser<br />
• Pris på kvier til eksport<br />
• Foderpris<br />
• Mælkepris i .f.t celletal<br />
• Behandlingsomkostninger<br />
• Tradition<br />
•<br />
Markedsføring<br />
Under dette afsnit blev bl.a.<br />
fokuseret på en vellykket arrangeret<br />
kongres for European<br />
<strong>Holstein</strong> and Red <strong>Holstein</strong><br />
Confederation samt Landsskuet:<br />
Kongressen havde givet<br />
de udenlandske gæster et godt<br />
indblik i vore muligheder for at<br />
skabe et godt avlsarbejde med<br />
de mange date samlet centralt<br />
i Kvægdatabasen. Her kan alle<br />
informationer samles og an-<br />
Ledsagerturen gik til Dalum Landbrugsskole,<br />
hvor Solveig Høj og Pia<br />
Munksgaard fortalte om hverdagens<br />
oplevelser som værende gift med en<br />
landmand<br />
4 2007<br />
vendes både avlsmæssigt og til<br />
driftsledelse. Det har givet os<br />
bedre muligheder for at samle<br />
tingene tidligere og bedre samt<br />
måske billigere end andre lande.<br />
På Landsskuet vistes igen i år<br />
flotte dyr, og der er udtrykt<br />
mange positive kommentarer<br />
fra gæster. Hal Q er et godt<br />
Mælkepris i .f.t celletal<br />
Behandlingsomkostninge<br />
Tradition<br />
Markedsføring<br />
Under dette afsnit blev bl.a. f<br />
<strong>Holstein</strong> and Red <strong>Holstein</strong> Co<br />
udenlandske gæster et godt indb<br />
mange date samlet centralt i Kvæ<br />
både avlsmæssigt og til driftsled<br />
udstillingsvindue, tidligere og bedre men samt der armåske<br />
bi<br />
bejdes på endnu bedre udstillingsforhold<br />
med nye stalde til<br />
kvæget<br />
På Landsskuet<br />
umiddelbart<br />
vistes<br />
over for<br />
igen i år<br />
Hal gæster. Q i de Hal gamle Q er hestestalde, et godt udstillin<br />
der med er modne nye stalde til sanering. til kvæget Det umidd<br />
vil sanering. samtidig give Det mulighed vil samtidig for et give m<br />
bedre <strong>Dansk</strong> Vinterskue <strong>Holstein</strong> på også Agromek, deltage frem<br />
og her vil <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
også deltage fremover.<br />
Nordisk avlsarbejde<br />
De nordiske <strong>Holstein</strong>foreninger h<br />
De nordiske <strong>Holstein</strong>foreninger<br />
har<br />
udbygget<br />
haft et tæt<br />
både<br />
samarbejde<br />
samarbejdet<br />
de<br />
og<br />
seneste med <strong>Holstein</strong>racen, 4-5 år, og herigennem<br />
men det tæt<br />
mangeårig tradition for arbejde m
Besøgsværterne fik stor hyldest for indsatsen sammen med den de lokale arrangører<br />
udbygget både samarbejdet og<br />
forståelsen for <strong>Holstein</strong>-racen.<br />
Ikke alle lande er lige ”gamle”<br />
med <strong>Holstein</strong>racen, men det<br />
tætte samarbejde er nyttigt, og<br />
især Sverige og Danmark med<br />
en mangeårig tradition for arbejde<br />
med <strong>Holstein</strong> har kunnet<br />
støtte Norge og Finland. Samarbejdet<br />
tager fat på de aktuelle<br />
opgaver, såsom eksteriørharmonisering,<br />
fælles indekser og<br />
markedsføringsstøtte.<br />
Med dannelsen af den svenskdanske<br />
kvægavlsforening Viking<br />
Genetic vil en udvikling<br />
til effektivisering og styrkelse<br />
af avlsarbejdet mellem nordiske<br />
lande fortsætte det arbejde<br />
4 2007<br />
de ”lokale” kvægavlsforeninger<br />
har varetaget hidtil. Her bliver<br />
der behov for at stå sammen i<br />
arbejdet for at kvægbrugerne<br />
kan få en god forståelse for betydningen<br />
heraf.<br />
Arbejdet i NAV med beregning<br />
af fælles avlsværdital mellem<br />
Finland, Sverige og Danmark<br />
har været en forudsætning for<br />
dannelsen af én effektiv kvægavlsforening<br />
med fælles avlsmål<br />
for de tilhørende racer. Dette<br />
arbejde er aldrig færdig, men<br />
et foreløbigt slutresultat bliver<br />
igangsætningen af et fælles Sindeks<br />
i slutningen af 2008.<br />
Andre avlsmæssige opgaver vil<br />
dog til stadighed være under<br />
7 Sortbroget kvæg<br />
lup, så vi kan være effektive i<br />
beregning af alle avlsværdital.<br />
Et eksempel herpå er arbejdet<br />
på nordisk plan med ensartede<br />
registreringer af klovsundhed<br />
i.f.m. klovbeskæring.<br />
Nye brugstyre<br />
Hvert år på årsmødet hædres<br />
opdrættere for køer, der er<br />
mødre til nye brugstyre. I år<br />
er der i alt 12 tyre, der er blevet<br />
anvendt til minimum 2000<br />
insemineringer som brugstyr.<br />
Det er vigtigt, at avlsarbejdet<br />
har dygtige avlere, der forstår<br />
tingenes sammenhæng, og at<br />
resultaterne ikke kommer ved<br />
tilfældigheder. Adskillige hæd
8 Sortbroget kvæg<br />
H C Andersen Garden underholdt med historier og sange fra den store digter<br />
Årets tyremødre<br />
Tyr Moder Opdrætter<br />
V Epos Lukas x S-B Mascot 39846-01366 Viggo Jensen Thisted<br />
F Halling RGK Pust x Esquimau 46845-01433 Herluf Pedersen Ølgod<br />
RGK Elton Ked Juror x VAR Platin 56762-01167 Jens Mølgaard Kaasgaard Videbæk<br />
V Haslund Manat x East Cash 51260-00676 I/S Aslundgaard Bevtoft<br />
RGK Frans R Marshall x East Cash 51260-00676 I/S Aslundgaard Bevtoft<br />
V Hilman V Bojer x T Fænrik 23722-01418 Henry Christensen Ejstrupholm<br />
V Hotson Manat x Lord Lily 40934-00706 I/S Døssing Enggård Kjellerup<br />
V Hamsun V Bojer x Lord Lily 29540-01107 Tvillinghøjgård I/S Hadsten<br />
RGK Bombay B-M Bombay x Aerostar 29814-00958 Lykke Andersen I/S Grenaa<br />
RGK Flak B-M Bombay x Lord Lily 41181-00928 Jens Pedersen Tjele<br />
D Brandy V Brando x Fecamp 44334-01146 Stortoft <strong>Holstein</strong> Henne<br />
D Banker V Bojer x B Patron 52435-01697 Sønderbygård I/S Rødding<br />
4 2007
En række dygtige avlere blev hædret for deres tyremødre med positive sønner.<br />
rede køer har da tidligere selv<br />
eller deres ophav bagud opnået<br />
hæder for positive resultater.<br />
Mest benyttede tyre i det forgangne<br />
år er V Exces (77.000<br />
sæddoser), RGK Flak (62.000<br />
sæddoser) og V Groovy BL<br />
(47.000 sæddoser). En række<br />
tyre med høje avlsværdital (Sindeks)<br />
følger efter, og samlet<br />
har det kommende afkom en<br />
meget høj avlsværdi. Af udenlandske<br />
tyre er Mascol, Amador<br />
og Oman Justi de mest<br />
benyttede tyre med mere end<br />
2.500 sæddoser.<br />
4 2007<br />
Besætningsbesøgene<br />
Årsmødedeltagerne havde traditionen<br />
tro en eftermiddag<br />
med besøg i en række spændende<br />
besætninger. Alle har<br />
foretaget større eller mindre<br />
investeringer gennem de seneste<br />
år, og f.eks. havde alle fire<br />
besøgsværter malkerobotter, -<br />
dog ikke alle samme mærke. Vi<br />
så meget veldrevne landbrug,<br />
og deltagerne kunne samtidig<br />
nyde den smukke natur på Fyn<br />
undervejs mellem besætningerne,<br />
- uanset hvilken rute<br />
man tog.<br />
9 Sortbroget kvæg<br />
Årsmødet sluttede med en særdeles<br />
god aftenfest, hvor der<br />
foruden de sædvanlige indslag<br />
til hædring af en række medlemmer<br />
også var underholdning<br />
af H. C. Andersen Garden.<br />
Hvad er mere naturligt på Fyn.<br />
Tak for et godt årsmøde.
...for AVLERE af køer der HOLDER...<br />
Kildegaardvej 24 • 6852 Billum<br />
Tlf: 7525 9505 • Fax: 7525 9505 • Mob: 2024 5505<br />
E-mail: info@semex.net • www.semex.net<br />
Member of Holding.<br />
• Buckeye er en perfekt<br />
all-round tyr, som passer<br />
på mange forskellige<br />
afstamninger<br />
• Han er en super kvietyr<br />
Buckeye<br />
r<br />
e<br />
m<br />
m<br />
e<br />
L<br />
1<br />
1<br />
1<br />
2<br />
1<br />
1<br />
d<br />
n<br />
a<br />
t<br />
s<br />
f<br />
a<br />
e<br />
t<br />
t<br />
a<br />
p<br />
g<br />
a<br />
B<br />
0<br />
3<br />
1<br />
0<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1<br />
1<br />
0<br />
0<br />
1<br />
0<br />
9<br />
0<br />
8<br />
0<br />
7<br />
6<br />
1<br />
1<br />
g<br />
n<br />
i<br />
n<br />
t<br />
f<br />
æ<br />
h<br />
l<br />
i<br />
t<br />
r<br />
e<br />
v<br />
y<br />
r<br />
o<br />
F<br />
9<br />
2<br />
1<br />
e<br />
d<br />
j<br />
ø<br />
h<br />
r<br />
e<br />
v<br />
y<br />
g<br />
a<br />
B<br />
d<br />
n<br />
a<br />
t<br />
s<br />
f<br />
a<br />
e<br />
t<br />
t<br />
a<br />
p<br />
r<br />
o<br />
F 7<br />
0<br />
1<br />
e<br />
d<br />
g<br />
n<br />
æ<br />
l<br />
e<br />
t<br />
t<br />
a<br />
P 6<br />
9<br />
4<br />
1<br />
1<br />
e<br />
d<br />
b<br />
y<br />
d<br />
r<br />
e<br />
v<br />
Y<br />
6<br />
2<br />
1<br />
d<br />
n<br />
å<br />
b<br />
r<br />
e<br />
v<br />
Y<br />
1<br />
2<br />
1<br />
e<br />
s<br />
l<br />
e<br />
r<br />
r<br />
ø<br />
t<br />
S<br />
1<br />
1<br />
1<br />
e<br />
d<br />
d<br />
e<br />
r<br />
b<br />
s<br />
d<br />
y<br />
r<br />
K<br />
2<br />
1<br />
1<br />
g<br />
æ<br />
r<br />
p<br />
e<br />
k<br />
l<br />
a<br />
M<br />
e<br />
d<br />
d<br />
e<br />
r<br />
b<br />
t<br />
s<br />
y<br />
r<br />
B 2<br />
1<br />
1<br />
e<br />
d<br />
b<br />
y<br />
d<br />
s<br />
p<br />
o<br />
r<br />
K 4<br />
1<br />
1<br />
7<br />
0<br />
1<br />
g<br />
n<br />
i<br />
n<br />
d<br />
l<br />
æ<br />
h<br />
v<br />
o<br />
l<br />
K<br />
2<br />
9<br />
l<br />
e<br />
k<br />
n<br />
i<br />
v<br />
e<br />
s<br />
a<br />
H<br />
7<br />
9<br />
g<br />
n<br />
i<br />
n<br />
t<br />
e<br />
r<br />
s<br />
d<br />
y<br />
r<br />
K<br />
t<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
t<br />
s<br />
t<br />
æ<br />
t<br />
e<br />
g<br />
n<br />
a<br />
l<br />
t<br />
j<br />
ø<br />
h<br />
t<br />
k<br />
r<br />
æ<br />
t<br />
s<br />
t<br />
j<br />
ø<br />
h<br />
t<br />
s<br />
a<br />
f<br />
l<br />
j<br />
e<br />
t<br />
s<br />
t<br />
e<br />
g<br />
o<br />
r<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
e<br />
d<br />
l<br />
æ<br />
h<br />
t<br />
d<br />
e<br />
r<br />
b<br />
n<br />
e<br />
b<br />
å<br />
d<br />
e<br />
r<br />
b<br />
r<br />
o<br />
t<br />
s<br />
r<br />
o<br />
t<br />
s<br />
t<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
t<br />
s<br />
t<br />
d<br />
i<br />
v<br />
e<br />
t<br />
r<br />
o<br />
k<br />
t<br />
b<br />
y<br />
d<br />
t<br />
g<br />
a<br />
v<br />
s<br />
t<br />
v<br />
a<br />
l<br />
s<br />
ø<br />
l<br />
v<br />
a<br />
l<br />
t<br />
e<br />
r<br />
t<br />
e<br />
j<br />
a<br />
v<br />
s<br />
p<br />
o<br />
t<br />
l<br />
a<br />
m<br />
s<br />
t<br />
æ<br />
t<br />
l<br />
a<br />
m<br />
s<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
l<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
l<br />
p<br />
o<br />
r<br />
K<br />
6<br />
0<br />
1<br />
-<br />
e<br />
k<br />
l<br />
a<br />
M<br />
r<br />
e<br />
n<br />
a<br />
g<br />
r<br />
o<br />
3<br />
2<br />
1<br />
V<br />
T<br />
e<br />
y<br />
e<br />
k<br />
c<br />
u<br />
B<br />
f<br />
l<br />
o<br />
d<br />
u<br />
R<br />
S<br />
:<br />
F<br />
M<br />
l<br />
a<br />
h<br />
s<br />
r<br />
a<br />
M<br />
W<br />
B<br />
:<br />
r<br />
a<br />
F<br />
0<br />
6<br />
9<br />
8<br />
8<br />
5<br />
0<br />
3<br />
1<br />
A<br />
S<br />
U<br />
2<br />
4<br />
6<br />
9<br />
4<br />
2<br />
K<br />
D<br />
l<br />
l<br />
u<br />
b<br />
r<br />
e<br />
t<br />
n<br />
I 7<br />
0<br />
/<br />
8<br />
0<br />
0<br />
6<br />
9<br />
8<br />
8<br />
5<br />
0<br />
3<br />
1<br />
6<br />
6<br />
,<br />
2<br />
6<br />
8<br />
,<br />
2<br />
x<br />
e<br />
m<br />
e<br />
S<br />
6<br />
6<br />
3<br />
4<br />
4<br />
4<br />
8<br />
1<br />
)<br />
F<br />
M<br />
(<br />
.<br />
v<br />
l<br />
æ<br />
k<br />
.<br />
v<br />
%<br />
)<br />
L<br />
P<br />
(<br />
d<br />
i<br />
t<br />
e<br />
v<br />
e<br />
L<br />
l<br />
a<br />
t<br />
e<br />
l<br />
l<br />
e<br />
C<br />
æ<br />
v<br />
K g o<br />
f<br />
s<br />
l<br />
v<br />
a<br />
)<br />
r<br />
a<br />
f<br />
(<br />
.<br />
v<br />
l<br />
æ<br />
k<br />
.<br />
v<br />
%<br />
t<br />
i<br />
r<br />
e<br />
M<br />
t<br />
e<br />
N<br />
I<br />
P<br />
T<br />
:<br />
e<br />
r<br />
t<br />
ø<br />
d<br />
e<br />
t<br />
m<br />
ø<br />
d<br />
e<br />
b<br />
l<br />
a<br />
t<br />
n<br />
A 7<br />
8<br />
)<br />
l<br />
l<br />
u<br />
b<br />
r<br />
e<br />
t<br />
n<br />
I<br />
(<br />
r<br />
ø<br />
i<br />
r<br />
e<br />
t<br />
s<br />
k<br />
E :<br />
r<br />
e<br />
m<br />
m<br />
e<br />
l<br />
l<br />
a<br />
t<br />
i<br />
d<br />
r<br />
æ<br />
v<br />
s<br />
l<br />
v<br />
a<br />
d<br />
e<br />
h<br />
r<br />
e<br />
k<br />
k<br />
i<br />
S %<br />
5<br />
6<br />
:<br />
r<br />
e<br />
n<br />
a<br />
g<br />
r<br />
o<br />
e<br />
k<br />
l<br />
a<br />
M<br />
%<br />
2<br />
4<br />
7<br />
2<br />
1<br />
:<br />
s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
-<br />
S<br />
t<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
t<br />
s<br />
t<br />
d<br />
i<br />
v<br />
8<br />
,<br />
0<br />
-<br />
R<br />
P<br />
D<br />
g<br />
n<br />
i<br />
l<br />
l<br />
i<br />
t<br />
s<br />
e<br />
s<br />
a<br />
H<br />
e<br />
l<br />
l<br />
e<br />
l<br />
l<br />
a<br />
r<br />
a<br />
p<br />
t<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
t<br />
s<br />
t<br />
æ<br />
t<br />
6<br />
1<br />
1<br />
t<br />
e<br />
l<br />
l<br />
i<br />
t<br />
s<br />
t<br />
æ<br />
t<br />
9<br />
2<br />
6<br />
0<br />
6<br />
l<br />
a<br />
t<br />
i<br />
d<br />
r<br />
æ<br />
v<br />
s<br />
l<br />
v<br />
a<br />
A<br />
S<br />
U<br />
s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
-<br />
P 2<br />
2<br />
1<br />
s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
-<br />
M 6<br />
2<br />
1<br />
%<br />
n<br />
i<br />
e<br />
t<br />
o<br />
r<br />
P<br />
%<br />
t<br />
d<br />
e<br />
F s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
-<br />
Y 8<br />
1<br />
1 )<br />
%<br />
5<br />
7<br />
(<br />
s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
.<br />
v<br />
l<br />
æ<br />
K )<br />
%<br />
2<br />
2<br />
(<br />
d<br />
e<br />
h<br />
r<br />
a<br />
b<br />
d<br />
l<br />
o<br />
H<br />
4<br />
1<br />
1 )<br />
%<br />
0<br />
5<br />
(<br />
s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
.<br />
d<br />
ø<br />
F<br />
7<br />
0<br />
1 )<br />
%<br />
2<br />
8<br />
(<br />
d<br />
e<br />
h<br />
d<br />
n<br />
u<br />
s<br />
r<br />
e<br />
v<br />
Y<br />
7<br />
0<br />
1 )<br />
%<br />
8<br />
5<br />
(<br />
s<br />
k<br />
e<br />
d<br />
n<br />
i<br />
-<br />
F 1<br />
1<br />
1<br />
t<br />
g<br />
u<br />
r<br />
f<br />
-<br />
u<br />
H<br />
9<br />
9
Årets <strong>SDM</strong>’ere<br />
Af Keld Christensen, <strong>SDM</strong> - <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Niels Erik Haahr og Søren Ernst Madsen blev hyldet som Årets <strong>SDM</strong>’ere. Benedikte<br />
var der som altid som støttepædagog for Søren<br />
På årsmødet for <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Holstein</strong> for nylig på Fyn<br />
blev Årets <strong>SDM</strong>’ere hædret.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> har på<br />
mange felter forsøgt sig<br />
med PR for vore køer og<br />
vores avlspolitik, og det<br />
er lykkedes lidt: Årets<br />
<strong>SDM</strong>’ere har gjort det mere<br />
intensivt og har vist, at det<br />
kan gavne racen.<br />
”Siden barndommen har et<br />
par knægte haft stor interesse<br />
for sortbroget avl, - ja den ene<br />
brugte sine konfirmationspenge<br />
på at starte op. Den anden<br />
fik lige sin uddannelse færdig,<br />
så handlede han i Dollar”. Niels<br />
Erik Haahr var konfirmanden,<br />
der gemte pengene til efter<br />
Blå Mandag og tog derefter på<br />
handelen, Søren Ernst Madsen<br />
4 2007<br />
brugte rigtige Dollar til sine<br />
indkøb.<br />
Begrundelsen bag deres historie<br />
afslører, hvordan idealister<br />
griber tingene an og får ideerne<br />
til at virke. De ville hver især<br />
have fat i noget godt avlsmateriale,<br />
og de havde forståelsen af,<br />
at de rigtige investeringer giver<br />
pengene tilbage – i høj grad.<br />
Og de fik fat i noget af det bedste<br />
avlsmateriale til Anderstrup<br />
og Tirsvad. Derefter brugte de<br />
markedsføringskroner i internationale<br />
tidsskrifter, og de<br />
fandt ud af, at på begge ejendomme<br />
skulle der laves nogle<br />
tidssvarende stalde. Derfor<br />
blev de enige om at lave et avlssamarbejde<br />
omkring Tirsvad-<br />
Anderstrup <strong>Holstein</strong>, og med<br />
dygtige, interesserede og aktive<br />
partnere og medhjælpere omkring<br />
sig har de nået et resul-<br />
11 Sortbroget kvæg<br />
tat af høj international kvalitet.<br />
Flere udenlandske gæster udtrykker<br />
det således: ”Europas<br />
bedste besætning hvad angår<br />
ydelse, indekser, eksteriør og<br />
kofamilier.”<br />
Niels Erik Haahr og Søren<br />
Ernst Madsen har sammen<br />
kaldt på opmærksomhed fra<br />
ikke mindst mange udenlandske<br />
interesserede <strong>Holstein</strong>avlere<br />
og kvægavlsforeninger,<br />
og denne opmærksomhed har<br />
vi fra Avlsforeningen <strong>SDM</strong>-<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> sammen udstrakt<br />
til mange flere besætninger,<br />
således at salg af <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Holstein</strong>-genetik er øget betragteligt<br />
gennem de seneste 10<br />
år. Årligt sælges avlsmateriale<br />
til udenlandske interessenter<br />
for omkring eller godt 3 mio.<br />
kroner, og ikke blot personerne<br />
bag Tirsvad-Anderstrup <strong>Holstein</strong>,<br />
men også mange andre<br />
opdrættere har nydt godt af<br />
denne interesse. For øjeblikket<br />
er der 3-4 tyre af tyrefaderkvalitet<br />
fra besætningen i Tyskland<br />
og Sverige samt Holland, men<br />
i samme ombæring kan andre<br />
besætningsejere nyde gode resultater<br />
i udlandet.<br />
Udnævnelsen skal vise, at der<br />
er både plads til og behov for<br />
aktive <strong>Holstein</strong>-avlere, for at<br />
vi kan komme op på det internationale<br />
niveau, som vores<br />
avlsarbejde fortjener. Den viser<br />
imidlertid også, at der både<br />
skal dygtighed og held til sammen<br />
med risikovillighed.
12 Sortbroget kvæg<br />
Årets tyr og avlskøer<br />
Af Keld Christensen, <strong>SDM</strong> - <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> afprøver<br />
årligt 250 tyre, og der skal<br />
både viden om koen og<br />
hendes afstamning samt<br />
kendskab til tyrefaderen<br />
hos besætningsejeren, tiltro<br />
til begge dele hos kvægavlsforeninger<br />
samt en vis<br />
portion held i den avlsmæssige<br />
”proces” for at en ny<br />
brugstyr eller tyrefader ser<br />
dagens lys. Årligt kommer<br />
8-10-12 tyre godt igennem<br />
afprøvningen, og disse tyre<br />
og deres mødre hædres på<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>s årsmøde.<br />
4 2007<br />
Familien Nørgaard på Aslundgaard<br />
synes at have en heldig<br />
hånd i dette arbejde. Årligt ses<br />
flotte resultater på ydelseslister,<br />
på dyrskuernes præmielister<br />
såvel som toplister over danske<br />
tyre. Senest er der også positive<br />
tyre solgt til udlandet.<br />
Blandt de danske brugstyre er<br />
der det seneste år to halvbrødre<br />
– tillagt på samme ko – der er<br />
nået godt igennem alle eksaminer,<br />
idet de begge har nået<br />
det ypperste, - nemlig tyrefaderstatus.<br />
Aslundgaard Cash<br />
Mia er moderen, og både hun<br />
og hendes sønner blev hædret<br />
på årsmødet. For sine særlige<br />
resultater både med de to sønner,<br />
men også andre ”tæt på”<br />
samt hundyr hjemme i besætningen<br />
blev Cash Mia hædret<br />
som en af Årets avlskøer.<br />
Som om succes’en for familien,<br />
både Nørgaard-familien og kofamilien,<br />
kunne gøres endnu<br />
større, - valgte de 350 årsmødedeltagere<br />
ved en afstemning<br />
tidligere på dagen den ene af<br />
Cash Mias sønner, - V Haslund<br />
– som Årets tyr med et solidt<br />
forspring til de to øvrige nominerede.<br />
Årets tyr blev V Haslund, tredie gang i samme familie. Familien Nørgård havde mange hædersbevisninger at bringe hjem på<br />
to tyremødre, en Årets avlsko samt Årets tyr.
4 2007<br />
13 Sortbroget kvæg<br />
Årets avlskøer kom fra Sønderbygård, Tirsvad-Anderstrup <strong>Holstein</strong> og Peter Stephansen. Årets Avlsko fra Aslundgaard var<br />
også moder til Årets tyr.<br />
Tre gange i samme<br />
familie<br />
Et særligt forhold knytter sig til<br />
Årets avlsko og Årets tyr. Det<br />
er nu sket tre gange, at Svend<br />
Nørgaard modtager hæder for<br />
en Årets Avlsko, og hvor årsmødedeltagerne<br />
samme dag<br />
har peget på en søn af denne ko<br />
som Årets tyr. Ingen andre op-<br />
Årets Avlskøer<br />
drættere har klaret denne præstation<br />
mere end én gang, og så<br />
ikke nødvendigvis samme år. I<br />
1995 blev SDJ Maxi årets tyr og<br />
moderen Avlsko. Sidste år blev<br />
V Gottorp og Lukas Monette<br />
hædret, og det fantastiske er,<br />
at de tre køer er i direkte slægtskab.<br />
Det gør hæderen endnu<br />
mere fantastisk og endnu van-<br />
Ko Fader Ejer Postnr<br />
51260-00676 East Cash I/S Aslundgaard 6541 Bevtoft<br />
52435-01697 B Patron Sønderbygård I/S 6630 Rødding<br />
24412-00992 B Patron Tirsvad-Anderstrup 8740 Brædstrup<br />
55975-01309 Ked Juror Peter Stephansen 7620 Lemvig<br />
skeligere at ”kopiere”. Derfor<br />
kunne en synlig stolt, glad og<br />
bevæget familie modtage hyldesten,<br />
og der måtte et større<br />
transportmiddel til at køre de<br />
mange gaver og blomster hjem<br />
til Aslundgaard.<br />
En række af brugstyre og køer<br />
blev hædret på årsmødet, og<br />
alle hædrede tyre og mødre er<br />
anført i tabellen. Det kan konstateres,<br />
at racen er drevet af<br />
en lang række dygtige og optimistiske<br />
avlere med lyst til at<br />
gøre en forskel, - i forsøget på<br />
at hitte med den næste brugstyr<br />
eller endda Årets tyr.
14 Sortbroget kvæg<br />
Danmarksrekorder<br />
hos <strong>Holstein</strong><br />
Af Keld Christensen, <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Holdbarhed måles i tid i<br />
besætningerne, og den<br />
stiger ifølge officielle<br />
statistikker. Et af målene er<br />
antallet af køer med mere<br />
end 100.000 kg mælk, Ved<br />
årsmødet hædredes det<br />
største antal nogensinde.<br />
Næste ultimative step er<br />
150.000 kg mælk, og her blev<br />
4 køer hædret. Midt imellem<br />
er et step med 10.000 kg fedt og<br />
protein, og det har 7 køer klaret<br />
det seneste år. Samtidig med<br />
stigende besætningsstørrelse<br />
samt større krav til køernes<br />
evne til at klare sig selv i større<br />
udstrækning har flere køer end<br />
nogensinde nået disse rekorder.<br />
Det kan naturligvis tages<br />
som udtryk for køernes styrke,<br />
og at <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> hidtil har<br />
arbejdet i den rigtige retning.<br />
Og det forsætter.<br />
4 2007<br />
126 køer præsterede at komme<br />
over målstregen med 100.000<br />
kg mælk gennem det seneste<br />
år. Det er flere end nogensinde<br />
på et år, og i midten af firserne<br />
blev den første ko hædret for<br />
denne præstation. Så det er<br />
gået meget stærkt med at nå og<br />
overskride dette mål. Af de 126<br />
køer er 13 efter NJY Hubert, og<br />
siden år 2000 har i alt 137 døtre<br />
efter NJY Hubert passeret dette<br />
produktionsniveau!!!<br />
I besætningen hos Leif Jensen,<br />
Gårdsted, står 4 køer, der i dette<br />
år har nået denne grænse, samt<br />
en ko der har nået 150.000 kg<br />
mælk, og på Fyn står hos Jørgen<br />
Nielsen i Blommenslyst 3<br />
køer, der har nået samme produktion<br />
på mere end 100.000<br />
kg mælk.<br />
150.000 kg mælk er<br />
det nye mål<br />
Tidligere har 2 køer nået over en<br />
livstidsproduktion på 150.000<br />
kg mælk. Dette antal er fler-<br />
Tabel 3. køer med 10.000 kg værdistof med 3-leddet afstamning<br />
Navn By Chr. Fader Gns. Kg<br />
mælk<br />
doblet, idet vi gennem de seneste<br />
par år har haft 4 køer, der<br />
har præsteret mere end 150.000<br />
kg mælk, og 6 har således samlet<br />
set nået det flotte resultat.<br />
Blandt de sidstnævnte er en ko<br />
stadig i live, og hun fylder hver<br />
dag på en ny Danmarksrekord<br />
hos <strong>Holstein</strong>, idet hun allerede<br />
er på 159.841 kg og klar til en<br />
kælvning mere næste forår, hvis<br />
alt går vel. 3 køer er meget tæt<br />
på at følge efter, og inden årets<br />
udgang kan vi således forvente<br />
at i alt 9 køer har nået den ultimative<br />
grænse. Når køerne når<br />
til denne målstreg er de typisk<br />
16 - 17 år gamle.<br />
10.000 kg værdistof er ej heller<br />
så usædvanligt længere, idet 7<br />
køer nåede dette i 2007. Heraf<br />
er 4 stadig i live og kan nå længere,<br />
og én af dem er tæt på<br />
150.000 kg – grænsen.<br />
Dygtige kvægavlere<br />
Det er nødvendigt, at alle besætningsejere<br />
og medhjælpere<br />
%<br />
fedt<br />
Kg<br />
fedt<br />
%<br />
prot.<br />
Kg<br />
prot.<br />
Livsydelse<br />
Jørgen Ejler Miang Rødding 52465-00639 M Aerostar 12.1 11,948 3.77 450 3.22 385 10,104<br />
Per Skarregaard Ringkøbing 55377-00529 NJY Hubert 14.9 10,065 3.86 389 3.21 323 10,609<br />
Lars Jager Madsen Varde 46084-00745 NJY Hubert 14.0 9,514 4.26 405 3.28 312 10,038<br />
Aage Andersen Gredstedbro 46484-00625 NJY Hubert 13.0 9,136 5.20 475 3.29 301 10,088<br />
Bent Jørgensen Tjele 41183-01101 Sunny Boy 12.3 10,370 4.44 460 3.52 365 10,148<br />
Ib Haarbo Sæby 33985-00474 NJY Hubert 14.9 8,888 4.16 370 3.42 304 10,043<br />
Kaj Olsen Them 25193-00753 NJY Hubert 14.1 10,666 4.71 502 3.43 366 12,239<br />
Peder Holm Fårvang 24987-00965 ØJY Cita 14.5 8,794 4.46 392 3.48 306 10,121
10.000 kg fedt+protein er en milepæl, som 8 køer blev hædret for i 2007<br />
i staldene har køernes velbefindende<br />
for øje, for at sådanne<br />
resultater kan opnås. De store<br />
besætninger, vi kender i dag,<br />
har ved hjælp af gode ledelses-<br />
og styringsredskaber gode<br />
4 2007<br />
muligheder for at lave sikre systemer<br />
til at kontrollere grupper<br />
af køer, men der er knap så<br />
meget individuelt opsyn som<br />
tidligere, da besætningsstørrelserne<br />
typisk var 30-100 køer pr.<br />
Besøg Agomek<br />
15. - 19. januar 2008<br />
<strong>SDM</strong> præsentation<br />
og auktion<br />
16. januar 2008<br />
15 Sortbroget kvæg<br />
besætning. Det stigende antal<br />
køer med høj livstidsproduktion<br />
og alder tyder således på<br />
gode forhold for køerne, men<br />
også at avlen har en vis indflydelse.
16 Sortbroget kvæg<br />
Ydelsesresultater 2006-2007<br />
Af Keld Christensen, <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Hvert år imødeses ydelsesresultaterne<br />
med spænding,<br />
- forsætter udviklingen i<br />
ydelsesstigningen, reduktionen<br />
i antal besætninger<br />
og dermed fortsat stigning i<br />
besætningsstørrelsen.<br />
Fremgangen i ydelsen er knap<br />
så stor som hidtil, men der ses<br />
store forskelle, så der er potentiale<br />
i <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>køerne.<br />
De klarer den effektivisering,<br />
som besætningerne<br />
er igennem, og den mindre<br />
stigning er snarere et tegn på<br />
besætningsejernes ønske om<br />
opprioritering af andre egenskaber.<br />
Den genetiske trend<br />
viser til stadighed fremgang.<br />
I sammenligningen på World<br />
<strong>Holstein</strong> Friesian Federations<br />
hjemmeside ses, at Danmark<br />
og USA har samme ydelse i<br />
Ydelseskontrollen 2006-2007<br />
Gennemsnit for alle køer og besætninger<br />
med 365 dage i ydelseskontrollen<br />
Årsopgørelse pr korace<br />
4 2007<br />
%<br />
I alt<br />
køer<br />
Kg<br />
mælk<br />
Fedt+protein, kun overgået af<br />
bl.a. Sverige, Israel og Holland.<br />
Alle ydelsesresultater og lister<br />
kan ses på hjemmesiden www.<br />
sdm-dh.dk<br />
Ydelsesresultater læses med interesse,<br />
og selv om det går lidt<br />
op eller ned for den enkelte besætning,<br />
opfordres til at læse de<br />
flotte resultater som udtryk for<br />
køernes potentiale og besætningsejernes<br />
gode evner som<br />
driftsleder.<br />
I ydelsesresultaterne pr. race ses<br />
for alle racer en mindre stigning<br />
end sædvanligt i kg fedt<br />
men omtrent samme fremgang<br />
i kg protein. For alle ydelseskontrollerede<br />
køer er fremgangen<br />
5 kg F+P, og det samme for<br />
<strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>.<br />
Besætningsstrukturen fortsætter<br />
ikke uventet stigningen, og<br />
det gennemsnitlige koantal pr.<br />
besætning er i ydelseskontrollen<br />
opgjort til 116, samme niveau<br />
for racerne <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong><br />
Kg<br />
fedt<br />
%<br />
fedt<br />
Kg % pro-<br />
protein tein<br />
F+P<br />
RDM-køer 8.1% 40,333 8,663 362 4.18 303 3.50 665<br />
<strong>SDM</strong>-køer 72.8% 361,517 9,372 380 4.05 314 3.35 694<br />
JER-køer 11.8% 58,448 6,555 386 5.89 266 4.06 652<br />
DRH-køer 1.0% 5,059 8,419 360 4.28 290 3.44 650<br />
FAY-køer 0.0% 217 8,430 362 4.29 287 3.40 649<br />
KRY-køer 6.3% 31,196 8,507 365 4.29 295 3.47 660<br />
Gns af alle<br />
køer 100.0% 496,770 8,919 378 4.24 306 3.43 684<br />
<strong>Holstein</strong>, Jersey og for besætninger<br />
med flere racer (blandede<br />
bes.). Antal køer pr. besætning<br />
var i 2004-05 og 2005-06<br />
på henholdsvis 98,0 og 107,5,<br />
og over de seneste to år er besætningsstørrelsen<br />
således øget<br />
med 18 køer.<br />
6 besætninger over<br />
13.000 kg mælk<br />
I toppen af listen over højtydende<br />
besætninger finder vi<br />
en række besætninger, som er<br />
kendetegnet ved konstant høj<br />
besætningsydelse. Her er ikke<br />
alene tale om gode arvelige<br />
egenskaber for ydelse, men i<br />
lige så høj grad om dygtigt management.<br />
6 besætninger har i<br />
år mere end 13.000 kg mælk i<br />
gennemsnit, - stort set de samme<br />
som sidste år. 3 besætninger<br />
har i årsydelse mere end 1.000<br />
kg fedt+protein. Listen toppes<br />
af Søren Bojer, Top Agro og<br />
Bjarne Vestergård Hansen.<br />
Højtydende køer<br />
40 køer med bekendt afstamning<br />
har produceret mere end<br />
1.250 kg fedt+protein. Den<br />
højestydende ko har præsteret<br />
mere end 25.000 kg mælk.<br />
Koen er passet af Søren Bojer,<br />
og så overrasker de flotte resultater<br />
jo ikke, - ja, der skal jo<br />
nogle højtydende køer til at få<br />
besætningsydelsen så højt op<br />
på landsplan. Torben Kragh<br />
har 4 køer på listen og Allan<br />
Kjær Simonsen samt Mogens
Bakkensen hver tre. Flotte resultater.<br />
Blandt fædrene til køerne er T<br />
Funkis fader til fire af de 40 køer,<br />
og derefter følger en række tyre<br />
med op til to afkom på listen<br />
over højtydende. Der er således<br />
en stor spredning over ”faderskabet”<br />
til køerne. 11 af køerne<br />
har importtyre som fædre.<br />
10.000 kg fedt +<br />
protein og 100.000<br />
kg mælk<br />
Stadig er 10.000 kg fedt+protein<br />
samt 100.000 kg mælk et stort<br />
mål at opfylde, og flere og flere<br />
køer når disse toppræstationer.<br />
I løbet af det seneste år er<br />
126 køer nået over 100.000 kg<br />
mælk og 8 har rundet 10.000<br />
kg fedt+protein.<br />
150.000 kg mælk<br />
På <strong>SDM</strong>-årsmødet på Fyn<br />
hædrede vi i alt 4 køer for en<br />
livsproduktion på minimum<br />
150.000 kg mælk. Det er et fantastisk<br />
resultat, som vi vel for<br />
få år siden kun troede kunne<br />
opnås i Israel eller USA, men<br />
kan også opnåes her. Selvfølgelig<br />
kræver det en vis portion<br />
held at slippe godt igennem så<br />
150.000 kg mælk<br />
4 2007<br />
150.000 kg mælk i livstidsproduktion er fantastisk.- Tillykke<br />
mange år, men det viser igen, at<br />
<strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> er godt<br />
gearet til sådanne resultater.<br />
Kun en af de 4 omtalte køer er<br />
stadig i live, men hun sætter ny<br />
Danmarksrekord hver dag for<br />
<strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>. Koen<br />
er 1086 hos I/S Hedelund. Det<br />
ultimative må være at bryde<br />
grænsen på 150.000 kg mælk,<br />
- også her bliver der flere køer,<br />
der når dette.<br />
Flotte<br />
ydelsesresultater.<br />
En sammenligning internationalt<br />
bringer ydelsen for <strong>SDM</strong>-<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> helt i front, og<br />
hvis resultatet skal gøres op i<br />
kg fedt+protein rangerer Danmark<br />
ifølge ydelsesstatistikken<br />
fra World <strong>Holstein</strong>s hjemmeside<br />
i top kun overgået af bl.a.<br />
Sverige, Israel, Holland og på<br />
samme niveau som USA.<br />
Når ydelsesfremgangen det<br />
I/S Hedelund Aalestrup 42405-01086 O Tong +<br />
Kurt Jacobsen Ølgod 46831-00691 NJY Hubert Afg<br />
Kaj Olsen Them 25193-00753 NJY Hubert Afg<br />
Leif Jensen Løgstør 31472-01185 VE Tusa Afg<br />
17 Sortbroget kvæg<br />
seneste år er knap så stor som<br />
tidligere har skeptikere allerede<br />
taget ordet, men med så høj en<br />
ydelse er det vanskeligere at<br />
fortsætte i samme tempo, besætningsstrukturen<br />
er væsentligt<br />
forandret over de senere<br />
år med større besætninger, og<br />
her er vægten på sundhed og<br />
reproduktion måske større end<br />
i tidligere tiders staldsystemer.<br />
Mandskabssituationen kan<br />
også til tider være en begrænsende<br />
faktor for fuld effektivitet<br />
sammen med måske fodringsmæssigt<br />
anderledes systemer.<br />
Med de forhøjede mælkepriser<br />
er der i avlsledelsen ingen tvivl<br />
om, at ydelse stadig skal have<br />
en stor vægt. Ydelsen bringer<br />
pengene på kontoen, men<br />
samtidig skal vi, som i en hver<br />
anden husholdning, passe på<br />
pengene, - og her må reduktion<br />
i omkostninger også have en<br />
høj prioritering.<br />
Fortsættes...
18 Sortbroget kvæg<br />
Højtydende besætninger<br />
Besnr Ejer By Årskøer<br />
4 2007<br />
Kg<br />
mælk<br />
%<br />
fedt<br />
Kg<br />
fedt<br />
%<br />
prot.<br />
Kg<br />
prot.<br />
Kg<br />
vær-<br />
distof<br />
%<br />
leve-<br />
31106 Søren Bojer Aars 28.1 15471 3.43 531 3.26 505 1036 92 1.6<br />
42035 Top Agro Løgstrup 54.8 14571 3.86 562 3.21 468 1030 91 0.0<br />
56601 Bjarne Vestergård Hansen Spjald 73.9 13563 4.13 560 3.25 441 1001 92 4.1<br />
29084 Jens Klinge Knebel 72.5 13026 4.12 537 3.37 439 976 92 -2.3<br />
32338 Allan Kjær Simonsen Storvorde 50.7 12638 3.96 500 3.49 441 941 93 0.1<br />
30974 Vagn Bech Hadsund 91.7 12589 4.09 515 3.36 423 938 93 -1.1<br />
59141 Helmer Jensen Sørvad 107.4 12834 4.06 521 3.25 417 938 93 -1.4<br />
44334 Torben Kragh Henne 211.8 13088 3.79 496 3.29 430 926 92 -0.7<br />
42405 I/S Hedelund Aalestrup 133.8 13163 3.65 481 3.27 430 911 93 -1.3<br />
40504 Knud Østergård Aalestrup 128.0 12899 3.77 486 3.21 414 900 91 -2.5<br />
25151 Anders Hvid Pedersen Them 49.9 12171 3.85 469 3.39 412 881 95 -0.9<br />
55377 Per Skarregaard Ringkøbing 93.0 11712 4.20 492 3.32 389 881 95 -0.7<br />
29288 Raunlund Randers 60.5 11956 4.01 480 3.34 399 879 93 -0.5<br />
51260 Aslundgård Bevtoft 89.8 12299 3.90 480 3.24 398 878 92 2.1<br />
29725 Henrik Marius Sanko Mørke 156.2 12390 3.97 492 3.12 386 878 96 -0.3<br />
51146 Peter Kristensen Agerskov 128.1 12015 4.01 482 3.28 394 876 89 0.2<br />
41815 Per Øris Høgh Møldrup 193.7 11653 4.15 484 3.36 391 875 90 -0.2<br />
44432 Flemming Petersen Ribe 117.7 11826 4.08 482 3.32 393 875 92 -2.7<br />
48233 Lars Regnar Fink Aabenraa 34.7 11367 4.28 486 3.40 386 872 91 -4.4<br />
39409 Bertel Winther Fjerritslev 147.5 11365 4.29 488 3.37 383 871 95 10.3<br />
33480 Tage Aagaard Winther Hobro 83.6 11746 4.08 479 3.30 388 867 97 3.6<br />
44884 I/S Søvig Janderup Vestj 358.6 12290 3.69 453 3.35 412 865 90 1.5<br />
37279 I/S Gunnar og Kent Andersen Tårs 122.0 11466 4.19 480 3.33 382 862 93 1.9<br />
27477 Jes Møller Kruse Grenaa 117.0 11523 4.09 471 3.38 390 861 91 -0.2<br />
52511 Kresten Villadsen Rødding 78.1 11693 3.99 467 3.35 392 859 92 1.4<br />
46665 Verner Villadsen Ribe 62.0 11843 3.83 453 3.39 402 855 92 -0.9<br />
36467 Skrævadgaard v/René Høst Hjørring 103.7 11244 4.18 470 3.42 385 855 95 -0.2<br />
27698 Bent Hovalt Bertelsen Ørsted 143.1 11990 3.84 460 3.29 394 854 91 -2.0<br />
56093 Kristian Sloth Lemvig 79.8 11582 4.03 467 3.33 386 853 93 1.7<br />
17771 Sjællands Skole - landbrug Roskilde 41.2 11829 3.86 457 3.34 395 852 89 -4.2<br />
35981 I/S Stubben Sindal 195.7 11752 3.97 466 3.28 386 852 93 -1.1<br />
25994 Bent Vithen Sabro 80.2 11584 4.09 474 3.25 376 850 90 -0.8<br />
56476 Preben Madsen Ringkøbing 71.6 11551 4.02 464 3.32 383 847 95 -5.5<br />
34242 I/S Tronsmark <strong>Holstein</strong> Bindslev 165.9 12178 3.76 458 3.18 387 845 94 -4.7<br />
42029 Poul Haubro Løgstrup 148.1 11659 3.99 465 3.26 380 845 92 -1.6<br />
81557 Henning Fruergård-Pedersen Tjele 92.2 11250 4.08 459 3.42 385 844 89 0.3<br />
20456 Annette & Erik Steffensen Egtved 113.3 11173 4.26 476 3.29 368 844 90 -1.4<br />
41092 Niels Henrik Nørgaard Fårup 141.0 11565 3.99 461 3.31 383 844 93 1.2<br />
33723 Anderstrup <strong>Holstein</strong> I/S Skørping 307.0 11557 3.98 460 3.31 383 843 93 1.7<br />
36169 Bjarne Terkelsen Løkken 114.8 11291 4.08 461 3.38 382 843 93 2.2<br />
67161 Røde Mølle V/Martin Pedersen Hjørring 126.6 11611 4.02 467 3.24 376 843 91 0.5<br />
42260 Christen Christensen Tjele 56.0 11275 4.05 457 3.41 385 842 91 0.7<br />
32521 Kurt Larsen Tylstrup 139.4 11196 4.22 473 3.30 369 842 93 2.5<br />
51814 I/S Højager-<strong>Holstein</strong>s Rødding 170.1 11529 4.01 462 3.30 380 842 90 -1.3<br />
65904 Gunnar Forum Skals 182.3 11622 3.99 464 3.25 378 842 90 -1.2<br />
56593 Esper Agger Lemvig 164.0 11842 3.83 453 3.27 387 840 91 -0.1<br />
54631 Bent Klausholt Vinderup 126.4 11566 3.95 457 3.30 382 839 92 -0.2<br />
42229 Mogens Kudahl Højslev 89.8 11427 4.00 457 3.33 381 838 87 -2.6<br />
43391 John & Karin Knudsen Jensen Føvling 129.8 11619 3.86 448 3.36 390 838 94 -2.9<br />
55096 Paulus Jacobus De Graaf Vemb 96.1 11267 4.03 454 3.39 382 836 93 -1.8<br />
27409 Per Mågård Pedersen Gjerlev J 148.3 11507 3.90 449 3.36 387 836 87 1.4<br />
35948 Jan Nygaard Larsen Frederikshavn 110.9 11257 4.01 451 3.41 384 835 95 0.7<br />
41181 Jens Pedersen Tjele 46.2 10957 4.20 460 3.41 374 834 85 -0.1<br />
42200 Krogelund V/Jørgen Bundgaard Højslev 118.1 11480 3.91 449 3.35 385 834 88 -0.4<br />
16982 Anna Lise Skov og Leif Sørensen Ringe 93.4 11321 4.00 453 3.33 377 830 90 0.9<br />
25232 Christian Rasmussen Brædstrup 132.0 10889 4.30 468 3.32 362 830 92 1.2<br />
37452 Flemming Knudsen Sindal 125.7 11409 3.96 452 3.31 378 830 92 -1.7<br />
ret<br />
Fedt<br />
dif.
Højtydende køer med bekendt afstamning<br />
4 2007<br />
19 Sortbroget kvæg<br />
Navn By Dyr nr. S-ind. Y-ind. Far Kg mælk % fedt Kg fedt % prot. Kg prot. Kg værdistof<br />
Søren Bojer Aars 3110601056 111 114 e addison 25394 2.91 739 3.11 791 1530<br />
I/S Egsgaard Hejnsvig 3159901695 111 111 ADDI 1424 17817 4.53 807 3.74 666 1473<br />
IS Jansma Fjerritslev 3507807560 102 94 t noomi 20088 3.56 715 3.52 707 1422<br />
Niels Chr Schmidt Skærbæk 4994400931 120 111 V BOJER 20213 3.72 752 3.22 650 1402<br />
Hans Martin L Smidt Ribe 4598301711 121 117 VAR CAMARO 18502 4.13 764 3.29 608 1372<br />
Gerart Meerkerk Årre 4382202278 132 135 V CURTIS 15736 4.98 784 3.72 586 1370<br />
Torben Kragh Henne 4433401508 120 128 manat 19424 3.92 761 3.08 598 1359<br />
Gerart Meerkerk Årre 4382202145 112 111 VAR FJELD 17394 4.50 783 3.26 567 1350<br />
Bjarne Vestergård Hansen Spjald 5660101409 118 110 t fUnkis 19216 3.90 749 3.07 590 1339<br />
Torben Kragh Henne 4433401512 127 140 v alleZ 15769 4.87 768 3.59 566 1334<br />
Mogens Bakkensen Årre 4729701624 108 102 VAR CAMARO 17451 4.43 773 3.19 557 1330<br />
Peter Kristensen Agerskov 5114601286 103 100 T EBERHARD 19195 3.84 737 3.06 588 1325<br />
Allan Kjær Simonsen Storvorde 3345101528 145 138 OMAN JUSTI 15551 4.78 743 3.70 575 1318<br />
Anders Hvid Pedersen Them 2515101462 119 118 hv hUXleY 19486 3.47 676 3.26 636 1312<br />
Torben Kragh Henne 4433401768 126 131 C CHAMPION 18031 3.95 712 3.32 598 1310<br />
Flemming Petersen Ribe 4395301735 111 125 d herald 18329 3.98 729 3.14 576 1305<br />
Allan Kjær Simonsen Storvorde 4199601027 122 129 V BRANDO 15711 4.67 734 3.63 570 1304<br />
Torben Kragh Henne 4433401798 125 134 s mortY 19502 3.40 663 3.27 638 1301<br />
Lykkeskovgård I/S Fredericia 2169201167 116 105 var varan 14038 6.05 849 3.20 449 1298<br />
I/S Højager-<strong>Holstein</strong>s Rødding 5181402395 126 123 B SABRE 16030 4.43 710 3.67 588 1298<br />
Antonius C M van der Heijden Ølgod 2598001946 92 96 t skØrPing 18551 3.67 681 3.31 614 1295<br />
Breeuwsma Skærbæk 5078101231 113 103 t fUnkis 16354 4.45 728 3.44 562 1290<br />
Bakkegården I/S Grenaa 2712503289 122 118 t alan 16333 4.33 707 3.56 581 1288<br />
Jens Klinge Knebel 2908401164 116 107 t fUnkis 16459 4.53 746 3.28 540 1286<br />
Allan Kjær Simonsen Storvorde 3233800816 121 133 manat 15604 4.73 738 3.50 546 1284<br />
Henrik Marius Sanko Mørke 2937601162 117 114 T NAJADE 16294 4.54 740 3.32 541 1281<br />
Jakob Peter Lok Bylderup-Bov 5149001870 113 116 lUke glenn 14042 5.91 830 3.19 448 1278<br />
Tage Lausten Løgumkloster 4751103839 135 140 v dahl 17527 3.93 689 3.35 587 1276<br />
Per Øris Høgh Møldrup 4181501264 116 123 t lalUffe 15776 4.67 737 3.41 538 1275<br />
Niels Erik Maegaard Ringe 1867401675 124 118 t fUnkis 17113 3.89 666 3.55 608 1274<br />
Mogens Bakkensen Årre 4725901812 115 115 tvm hesne 16744 4.10 687 3.51 587 1274<br />
Trienke Zijlstra Vojens 5225401305 124 126 v errY 16645 4.28 712 3.36 560 1272<br />
Jens Klinge Knebel 2908401337 115 117 hv hUXleY 14436 4.90 707 3.85 556 1263<br />
Der I Debel I/S Outrup 4534801202 108 104 h Palmer 16722 4.40 736 3.15 526 1262<br />
Aslundgård Bevtoft 7219700475 107 101 kol niXon 16459 4.29 706 3.36 553 1259<br />
Søren Wollesen Rødekro 4781401980 120 111 V BOJER 19552 3.42 669 2.99 585 1254<br />
Christian Rasmussen Brædstrup 2523202283 98 112 d herald 14927 4.96 740 3.42 511 1251<br />
Jan Nielsen Løgstør 3994101085 132 139 t lalUffe 17524 3.66 641 3.48 610 1251<br />
Per Øris Høgh Møldrup 4181501256 103 94 T LAMBADA 18988 3.72 706 2.87 545 1251<br />
Mogens Bakkensen Årre 4725902037 97 Å EBERHARD 19017 3.64 692 2.93 558 1250
20 Sortbroget kvæg<br />
Racens Toptyre<br />
Af afkomsinspektør Jacob Edstrand , <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
Siden sidste blad, er der<br />
sket flere ting der har<br />
betydning for ændringer<br />
i- og tilføjelser til indekserne.<br />
Ved beregningen i<br />
oktober var nye vægtninger<br />
og optima trådt i kraft for<br />
specielt krop, og der blev<br />
beregnet nordisk avlsværdital<br />
for kælvnings- og<br />
fødselsegenskaber. Generelt<br />
har det ikke den store<br />
indflydelse på den indbyrdes<br />
rangering i forhold til<br />
S-indeks. Enkelte nye tyre<br />
på højt niveau er der også i<br />
tabellen.<br />
Nye optimum og<br />
vægtninger<br />
Ændringer i optimum for krop<br />
og malkeorganer er blevet vedtaget<br />
og igangsat med virkning<br />
fra 15. oktober. I dag er<br />
højden ikke så afgørende som<br />
tidligere for avlsværdital Krop,<br />
mens de malkeprægede med<br />
gennemsnitlig bredde får høje<br />
avlsværdital. Tidligere var det<br />
dem med den rigtige størrelse,<br />
bredde i bryst og kryds. Både<br />
hos importtyre, danske ældre<br />
og nye tyre ser man nemt ændringer<br />
i kropeksteriøret på 10<br />
enheder (nogen lidt mindre,<br />
men også andre med større<br />
ændringer) både negativ og<br />
positiv retning. Man skal dog<br />
huske at kropseksteriøret ikke<br />
4 2007<br />
vægter meget i S-indekset, så<br />
her er ændringerne ikke store.<br />
Ændringerne i malkeorganer<br />
er på noget mindre niveau, og<br />
her skyldes det også i nogen<br />
grad mere information fra flere<br />
kårede døtre.<br />
Tabellen<br />
Toppen er stadig domineret af<br />
udenlandske tyre som Oman<br />
Justi, Ramos og Ränneslöv,<br />
dog tæt forfulgt af tyre som V<br />
Exces, D Banker og V Erik.<br />
Ved kig ned over tabellen er der<br />
generelt en meget lige fordeling<br />
af udenlandske og danske tyre.<br />
De ligger tæt med hver deres<br />
gode egenskaber.<br />
Oman Justi er pt. i en klasse for<br />
sig med over 10 S-indeks enheder<br />
mere end den nærmeste.<br />
Han kombinerer høj ydelse<br />
med meget positive funktionelle<br />
egenskaber. En tyr der ikke<br />
blev godskrevet af de ændringer<br />
i optima og vægtninger for<br />
krop, og er samlet faldt 10<br />
enheder. Toppen af tabellen<br />
for andre kendte tyre er som<br />
vi kender den, dog med ændringer<br />
i kropeksteriøret. Tyre<br />
der falder er blandt andet DR<br />
Chassee (-10), V Erik (-8), V<br />
Excel (-17) og flere andre. Der<br />
er også tyre der absolut bliver<br />
godskrevet: Ramos (+8), V<br />
Eaton (+6), RGK Flak (+8),<br />
VAR Etlar (+11), V Haslund<br />
(+8), VAR Hector (+9) og andre.<br />
På trods af kroppens lille<br />
vægtning i S-indekset, bør<br />
man have det med i overvejelserne.<br />
Nyheder<br />
Ved denne beregning er der<br />
nye tyre på niveau med de bedste.<br />
DH-279A (Curtis x Lord<br />
Lily) med S-indeks på 132 og<br />
Y-indeks 122 avler døtre med<br />
eksteriør lidt over middel og<br />
generelt høje indekser for funktionelle<br />
egenskaber. Der er for<br />
nuværende 5 tyre med V Curtis<br />
som far, med et gennemsnitligt<br />
S-indeks på 117.<br />
P Shottle (C P Mtoto x M<br />
Aerostar) har nu på dansk base<br />
S-indeks 130 og Y-indeks 117.<br />
Han avler prima eksteriør, roligt<br />
temperament og funktionelle<br />
egenskaber godt over middel.<br />
De tidligere afprøvede 5<br />
Mtoto-sønner med danske tal<br />
har et gennemsnitligt S-indeks<br />
på 105.<br />
Fra Finland kommer Rakuuna<br />
(T Lambada x Goldfinger) med<br />
S-indeks 129 og Y-indeks 108.<br />
Ikke de højeste anlæg for ydelse,<br />
men med gode lemmer og prima<br />
malkeorganer. De funktionelle<br />
egenskaber er noget over<br />
middel, frugtbarhed 124.<br />
Lidt længere nede i tabellen ses<br />
Blackbird (S Inquirer x New<br />
Ronald) med S-indeks 124 og<br />
Y-indeks 119. Ud af de omkring<br />
40 Inquirer-sønner med danske<br />
tal, er han den med det højeste<br />
Y-indeks. Derudover avler han<br />
godt eksteriør og funktionelle<br />
egenskaber omkring middel.
4 2007<br />
21 Sortbroget kvæg<br />
Oman Justi er suveræn i toppen af S-indeks listen. Her en af de mest eftertragtede døtre hos J Nørgaard Bendtsen, Egense<br />
Holdbarhed<br />
I disse tider bør der være opmærksomhed<br />
på holdbarhed.<br />
I øjeblikket kan al den mælk<br />
der produceres sælges til priser<br />
man ikke har set i mange år, og<br />
køer og kvier handles til ganske<br />
gode priser. Stor holdbarhed<br />
er selvfølgelig ikke noget der<br />
kommer fra dag til dag, men<br />
økonomien vil være til at få øje<br />
på. Landene imellem har forholdsvis<br />
den samme opfattelse<br />
af hvilke egenskaber der betyder<br />
noget for holdbarheden,<br />
så brug både tyre fra udlandet<br />
og Danmark – vælg de bedste.<br />
Brug eventuelt jeres avlsrådgiver<br />
til sparring.<br />
Kåring<br />
<strong>Dansk</strong>e landbrug bliver større<br />
og større. Landmandens tid<br />
vil i fremtiden gå med at holde<br />
styr på personale, flere hundrede<br />
køer og tilsvarende hektarer<br />
jord. Fra inspektørgruppen<br />
oplever vi stadig interesse<br />
for kåring, men måske på en<br />
lidt anden måde end tidligere.<br />
Ved kåring opnår man sikre<br />
avlsværdital for besætningen,<br />
som senere kan bruges gennem<br />
arbejdet med inseminer-<br />
ingsplanen. Når besætningerne<br />
bliver større er der generelt<br />
også flere køer at kåre fra gang<br />
til gang, hvilket selvfølgelig<br />
kan give lidt udfordringer. Der<br />
tilbydes flere former for selve<br />
kåringsbesøget. Næste gang<br />
din avlsrådgiver eller afkomsinpektøren<br />
kommer på besøg,<br />
er der mulighed for at diskutere<br />
kåringsforløbet i gennem,<br />
således at kåring også fremadrettet<br />
kan blive ved og med<br />
rigtigt resultat.<br />
Fortsættes...
Racens toptyre december 2007<br />
Far Navn MF Navn Opdrætter<br />
Ant eff<br />
døtre<br />
Temperament<br />
Malketid<br />
Malkeorg.<br />
Krop Lemmer<br />
Holdbarh.<br />
Indeks<br />
øvr.<br />
Indeks<br />
mastitisres.<br />
Fødsind.<br />
Kælvn.<br />
ind.<br />
Døtrefbh.<br />
Sh<br />
Y-ind.<br />
Yind.<br />
Pind.<br />
Sind.<br />
Navn Bem.<br />
arvl.<br />
Stamb.<br />
nr.<br />
246705 Oman Justi (tv 150 136 137 98 123 98 120 115 116 120 93 98 113 101 113 395 Ha Manfred Emp Elton Sædimport USA<br />
245785 Ramos (tv 139 111 112 99 122 115 112 122 106 134 106 119 125 103 104 754 S Rudolf L Ambition Sædimport Tyskland<br />
241920 RGK Bob CV (CV 138 108 114 98 118 117 87 127 125 116 94 101 127 117 95 395 Lukas H Marconi Torben Kragh, Over Fidde, Henne<br />
249472 Ränneslöv (tv 137 143 139 95 77 109 117 113 103 85 110 104 111 107 E Addison Fatal Lars Inge Gunnarsson, Sverige<br />
242598 V Exces (tv 134 128 129 99 109 118 114 104 115 116 105 123 88 100 94 551 Luxemburg R Leadman Verner Pedersen, Hauge, Kjellerup<br />
246715 M Chuck CV (CV 132 133 134 74 110 83 108 108 84 96 104 104 102 22 D Novalis Eta Lutz Sædimport Holland<br />
239267 D Novalis (tv 132 124 124 96 111 116 106 108 115 125 84 94 105 96 97 121 C Target B Cleitus Sædimport Holland<br />
246416 Lancelot (tv 132 123 123 99 94 122 100 107 116 119 113 101 116 116 91 666 Lukas Emer Tonic Sædimport Tyskland<br />
247374 DH-279A 132 125 122 86 113 99 119 113 126 111 97 106 101 98 38 V Curtis Lord Lily Ole Østergaard, Thorsted, Spjald<br />
239280 Lukas (tl 132 114 117 98 114 115 98 113 119 117 100 105 112 120 79 79 R Leadman Inspirat Sædimport Tyskland<br />
247488 E Boliver (tv 131 124 122 95 97 112 104 115 131 98 99 113 98 103 156 O-J C Amel P Mathie Sædimport USA<br />
247111 D Banker (tv 131 122 121 94 111 116 105 108 118 114 113 97 113 104 108 99 V Bojer B Patron A. & Chr. Schmidt Lund, Rødding<br />
246216 A Dynamite (* 130 129 127 81 92 100 103 110 110 105 115 108 110 16 Kievest Lucky Leo Sædimport Holland<br />
244858 V GroovyBL (BL 130 129 125 93 105 115 110 98 113 108 111 105 105 117 110 54 Jocko Besn T Fløs J. & D. Langedijk, Bylderup-Bov<br />
247815 P Shottle (tv 130 117 117 83 104 110 94 119 120 117 120 119 88 120 44 C P Mtoto M Aerostar Sædimport UK<br />
246716 DR Chassee (tv 130 116 117 98 131 107 108 107 114 114 87 98 117 98 94 419 D Novalis D Jabot Sædimport Holland<br />
241793 V Erik (tv 130 107 106 99 121 98 107 124 117 131 79 98 119 115 86 1079 Luxemburg S-B Mascot Anderstrup, Skørping<br />
241925 V Excel (tv 129 100 107 94 118 112 90 126 121 124 80 112 116 103 74 79 Lukas M Aerostar Klaus Niermann, Tyskland<br />
245923 S Jorryn (tv 128 141 142 94 105 98 113 76 96 114 96 109 88 88 121 56 Jocko Besn E Celsius Sædimport Holland<br />
244822 N Dustin (tv 128 130 129 90 102 99 121 95 117 114 107 105 96 99 108 56 Evreux Cle Sunny Boy Sædimport Holland<br />
242096 V Eaton (tv 128 121 124 99 79 89 93 121 115 119 115 96 117 103 105 3139 Gibbon Belt Anderstrup, Skørping<br />
250382 Ligö (tv 128 118 123 93 102 101 106 116 77 112 107 107 96 71 Gubbilt HJ Vogd sverige<br />
241926 V Ersgard (tv 128 123 122 99 117 111 101 100 112 116 94 99 113 98 93 1959 Lukas S-B Mascot Tirsvad <strong>Holstein</strong>, Brædstrup<br />
242596 V Elo (tv 128 118 117 99 123 119 89 114 112 113 100 103 105 93 74 3609 Lukas N Luke Peder V Laustsen, Ø Vedsted, Ribe<br />
247300 Adam (tv 128 121 114 93 110 111 111 107 122 111 111 113 104 103 80 S Rudolf S Winken Sædimport USA<br />
246412 H Harry (tv 127 126 130 90 107 104 100 102 105 98 96 100 99 90 80 60 New Ronald D Jabot Sædimport Holland<br />
245900 L Abrian (CV 127 123 128 76 98 111 91 101 105 116 110 108 105 97 24 E Labelle Sunny Boy Sædimport Holland<br />
245590 DC Bingo (* 127 127 126 93 99 96 104 103 100 110 115 104 100 114 108 63 Lucky Leo S-B Mascot Sædimport Holland<br />
246184 RGK Flak (tv 127 122 122 93 104 101 112 105 107 104 110 109 101 116 100 84 B-M Bombay Lord Lily Jens Pedersen, Kokholm, Tjele<br />
247385 D Sammy 127 117 117 88 116 106 94 107 105 121 119 101 91 48 B Sabre New Ronald Tir-An <strong>Holstein</strong><br />
242413 VAR Etlar (tv 127 112 112 99 118 101 110 104 113 118 120 118 110 124 72 1155 Lukas M Aerostar Svend Krarup, Solbjerg<br />
247496 Laudan (tv 127 110 108 93 111 99 110 120 106 118 98 116 115 128 82 127 Lukas H Raider Sædimport Tyskland<br />
245821 VAR Hector (tv 126 129 125 93 95 120 95 88 114 108 118 120 105 112 110 88 Jocko Besn Lord Lily Hans Brodersen, Strellev<br />
245390 Wonderboy (tv 126 121 125 97 104 88 99 108 99 115 92 101 103 101 113 257 Lord Lily E Celsius Sædimport Holland<br />
245738 V Haslund (tv 126 119 125 93 93 103 89 105 110 102 115 109 109 111 97 82 Manat East Cash Aslundgård, Bevtoft<br />
246185 RGK Fadin (tv 126 115 121 93 91 111 110 105 111 108 93 97 105 114 112 88 Ladin T Funkis Døssing Enggård I/S, Kjellerup
247022 Novize (tv 126 117 119 97 108 113 85 111 118 120 100 104 112 87 101 257 D Novalis D Jabot Sædimport Tyskland<br />
247369 DH-273A 126 117 118 90 120 107 100 96 106 119 114 113 107 54 W Garter S Rudolf Tir-An <strong>Holstein</strong>, Lyngby, Skørping<br />
246986 H Best (tv 126 117 118 94 108 105 100 98 104 96 111 118 127 112 111 P A Wade Mjr Emory Sædimport USA<br />
242586 RGK Dram 126 115 116 93 105 107 102 110 113 109 85 108 112 109 102 68 Lukas S-B Mascot Viggo Jensen, Østerild, Thisted<br />
241941 VAR Elvis (tv 126 114 114 99 117 111 107 113 115 128 101 98 106 88 104 3680 Luxemburg Dannix Christian Christensen, Hobro<br />
238623 T Martini (tv 126 101 112 99 118 117 98 113 115 109 113 90 104 117 96 280 CEN Erri NJY Hubert Hans Pedersen, Grauballe, Silkeborg<br />
245121 V Gaugain 125 133 131 94 75 113 105 100 93 104 110 98 104 114 108 94 Jocko Besn N Luke Eyvind Knudsen, Skinnerup, Thisted<br />
246648 DH-90A 125 130 129 93 94 92 120 99 99 112 93 96 110 124 91 T-B Steven Basar Tage Rækby, Fabjerg, Lemvig<br />
243032 Kievest (tv 125 125 124 97 87 105 107 101 107 123 109 114 102 100 112 75 D Jabot Sunny Boy Sædimport Holland<br />
246182 RGK Fukas 125 122 124 94 106 118 84 98 120 107 111 95 96 120 105 97 Manat Lukas Henning Bjerre Lauridsen, Ribe<br />
245128 RGK Fag (tv 125 126 123 94 98 124 108 102 112 99 96 89 102 116 99 103 Jocko Besn Lukas Tage Nielsen, Tveråd Tuesbøl, Brørup<br />
242130 RGK Bjørn (tv 125 123 122 99 108 109 96 106 116 104 102 92 102 113 94 450 E Mattie G N Luke Mts Busger op Vollenbr, Holland<br />
244659 V Globus (tv 125 122 121 94 105 124 104 99 120 114 87 98 103 95 106 88 Jocko Besn Ne Maurice J. & D. Langedijk, Bylderup-Bov<br />
243967 A Tucano (* 125 107 114 92 125 114 106 104 112 126 99 120 91 89 106 59 O Tugolo Esquimau Sædimport Holland<br />
242764 V Epos (tv 125 101 106 93 122 112 106 119 118 120 81 102 115 103 92 68 Lukas S-B Mascot Viggo Jensen, Østerild, Thisted<br />
243734 RGK Didrik (tv 125 100 104 99 124 107 106 117 126 108 104 107 121 115 93 915 Lukas Esentation Aslundgård, Bevtoft<br />
225303 VAR Platin (tv 125 89 97 99 136 111 106 121 111 138 69 112 105 117 123 1146 Mandingo Kingway Ev Hans Brodersen, Strellev<br />
243969 K Archi (* 124 134 129 76 90 84 111 101 100 116 91 102 110 107 15 E Addison Emp Elton Sædimport Holland<br />
245971 B Goodluck (tv 124 123 126 82 86 93 104 98 93 119 96 118 122 117 32 Megabuck Gil Grand Sædimport Canada<br />
247571 Orcival CV (CV 124 120 124 81 101 93 97 93 116 114 110 E Mattie G Esquimau Sædimport FRANKRIG<br />
244773 B Sabre (tv 124 122 122 98 112 103 93 100 88 113 98 93 107 113 111 191 B Patron P Roebuck Sædimport USA<br />
246250 Emil CV (CV 124 122 122 86 97 105 103 98 93 117 119 115 104 109 108 50 Esquimau Southwind Sædimport Tyskland<br />
240133 V Dahl (tv 124 121 122 99 99 98 103 110 93 111 110 88 102 104 126 2381 Lord Lily G Slocum Kr O Dahlgaard, Snedsted<br />
242206 VAR Epson 124 124 120 95 96 97 99 117 85 122 90 97 103 115 95 47 Luxemburg S-B Mascot Ti-An <strong>Holstein</strong><br />
247093 Blackbird 124 118 119 83 101 112 101 107 106 111 114 101 92 26 S Inquirer New Ronald Sædimport Holland<br />
245127 RGK Esne (tv 124 116 118 92 96 93 104 108 111 110 109 91 119 122 120 77 TVM Hesne L Winchest Tir-An <strong>Holstein</strong><br />
246812 DH-126A 124 118 117 94 102 109 97 102 113 110 107 103 118 111 106 78 R Capri G Gabe Gregers Dam, Gjerrild, Grenå<br />
247548 Rolex (tv 124 118 117 90 101 84 103 116 104 103 108 126 92 109 62 R Marty M Bellwood Sædimport USA<br />
240223 T Officer (CV 124 107 110 98 112 95 97 108 101 118 106 117 117 114 99 278 Lord Lily E Celsius J Esp Sørensen, Vestbjerg<br />
245743 V Hilman (tv 124 107 106 93 109 108 118 110 100 129 97 99 113 116 111 47 V Bojer T Fænrik Henry Kristensen, Gludsted<br />
232851 T Funkis (tl 124 105 106 99 105 110 104 127 116 128 103 116 106 99 83 12740 R Leadman B Cleitus Vagn Bech, Justenborg Vive<br />
Fortsættes...
24 Sortbroget kvæg<br />
Hitliste over alle <strong>SDM</strong>-tyre på udvalgte egenskaber (avlsværdital december 2007)<br />
4 2007<br />
Holdbarhed<br />
Sundh.<br />
i øvrigt<br />
Yversundhed<br />
Hunlig<br />
frugtbar. Kælvn.evne<br />
Temperament<br />
MalkeorganerMalketid<br />
Lemmer<br />
Krop<br />
Yindeks<br />
Sindeks<br />
Navn<br />
Y-indeks<br />
F Give 121 136 87 92 103 88 107 92 91 92 117 100<br />
RGK Frans 125 134 103 97 103 91 112 100 91 97 112 110<br />
D Manson 120 134 114 102 97 109 114 73 101 87 101<br />
TVM Hauge 199 133 113 88 87 118 103 79 98 92 111 100<br />
T Bay 123 133 92 113 98 110 103 91 80 95 107 111<br />
Krop<br />
T Bango 115 113 124 101 93 107 95 103 112 96 116 108<br />
V Haahr 110 113 123 104 93 96 94 99 101 106 97<br />
V Harold 112 108 123 116 108 102 105 103 101 95 93 120<br />
DH-216A 109 106 123 107 113 113 103 94 88 109 89<br />
VAR Etlar 128 112 121 116 110 124 69 120 102 106 113 118<br />
Lemmer<br />
D Ingolf 117 110 109 127 102 109 104 98 111 97 100 115<br />
T 2001-303 110 108 108 125 118 115 95 89 107 96 98 92<br />
V Exces 135 131 105 124 88 101 95 102 118 108 110 117<br />
T Umage 107 102 103 124 110 92 97 105 109 96 104 103<br />
V Jarry 117 109 107 124 108 95 103 94 100 107 126 115<br />
Malkeorganer<br />
F Jucamp 124 105 104 111 130 121 114 111 115 117 103<br />
DH-250A 121 100 113 111 129 123 117 114 112 121 104<br />
DH-157A 112 103 121 112 128 101 98 92 107 109 107 107<br />
DH-241A 112 100 101 92 126 112 109 101 101 111 119<br />
V Hamsun 115 106 112 114 124 102 117 101 112 100 117 113<br />
Malketid<br />
DH-231A 110 101 119 108 104 129 118 113 116 96 99<br />
HMT Lero 114 107 101 103 104 127 87 106 103 101 113 97<br />
V Galant 115 108 97 122 104 127 107 107 109 96 102 96<br />
V Frederik 109 102 120 89 102 125 103 113 102 95 117 102<br />
F Jibbi 115 104 102 87 113 125 121 99 120 111 103
Temperament<br />
V Dahl 124 122 110 88 102 104 126 101 98 110 92 112<br />
HMT Lasard 115 108 109 91 103 100 126 112 106 112 104 109<br />
T 2000-16 114 129 85 69 98 115 126 90 92 96 92 87<br />
D Seven 121 118 91 84 121 110 126 100 100 100<br />
TVM Hesne 114 109 113 96 114 110 125 100 103 101 110 103<br />
4 2007<br />
Hunlig frugtbarhed<br />
VAR Elkjær 123 105 89 103 94 115 102 130 109 108 107 125<br />
V Elo 128 117 101 103 105 93 72 128 120 113 111 107<br />
HV Farmer 116 107 85 115 101 75 89 127 105 109 97 115<br />
RGK Ehlert 117 100 86 100 109 101 97 124 107 114 111 112<br />
D General 120 119 91 102 95 113 111 123 113 94<br />
Kælvningsevne<br />
T Kargo 113 100 109 117 107 101 97 95 127 120 95 107<br />
VAR Hafnia 113 102 110 102 101 104 107 101 126 111 106 102<br />
D Erico 119 120 97 105 105 101 96 125 103<br />
T Taxi 117 122 93 111 91 107 92 93 124 94 98 89<br />
RGK Fag 124 123 96 89 102 115 99 97 124 101 114 100<br />
Yversundhed<br />
V Excel 128 107 80 112 115 102 74 117 112 126 120 124<br />
V Eaton 130 125 115 96 117 102 104 80 89 123 116 120<br />
F Engard 122 108 99 105 114 109 113 102 114 123 103 108<br />
V Folmer 117 101 111 111 120 98 101 100 116 121 103 104<br />
DH-250A 121 100 113 111 129 123 117 114 112 121 104<br />
Sundhed i øvrigt<br />
V Curtis 121 118 105 97 97 104 79 111 98 92 135 124<br />
V Bojer 121 104 104 94 110 104 102 115 112 110 133 133<br />
VAR Calano 122 102 113 107 120 101 106 111 122 113 133 124<br />
V Hegel 119 101 83 89 107 97 95 123 113 107 132 110<br />
VAR Heros 119 102 108 98 106 109 95 118 108 117 131 126<br />
25 Sortbroget kvæg<br />
Holdbarhed<br />
V Hegel 119 101 83 89 107 97 95 123 113 107 132 136<br />
V Eron 122 121 94 101 86 85 98 112 105 101 101 134<br />
V Bojer 121 104 104 94 110 104 102 115 112 110 133 133<br />
HMT Ambolt 121 105 94 108 101 122 100 120 119 101 115 130<br />
V Hilman 125 107 96 99 113 117 111 106 108 111 102 130
26 Sortbroget kvæg<br />
Classifiers Workshop i Italien<br />
Af afkomsinspektør Jørgen Knudsen, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
På den nylig afholdte workshop i Cremona, deltog over 40<br />
personer fra 26 lande. Fra Danmark var Per Key Kristiansen<br />
og undertegnede deltagere. Formålet med disse møder er at<br />
standardisere bedømmelsen, for bedre kunne sammenligne<br />
avlsværdital på tværs af lande. Det var ottende gang workshoppen<br />
blev afholdt og antallet af deltagere er stigende,<br />
specielt fra Østeuropa er der flere nye deltagere.<br />
Et vigtigt punkt op dagsordenen<br />
i hele arbejdet er sammenhængen<br />
mellem bedømmelserne i<br />
de enkelte lande. Efter indførsel<br />
af nordiske avlsværdital, er<br />
4 2007<br />
NAV bedømmelserne samlet<br />
i et, så de danske bedømmelser<br />
er slået sammen Finland<br />
og Sverige. Korrelationerne til<br />
de andre lande er stadig meget<br />
Digital Dermatitis<br />
- prøv dyrlægens midler<br />
høj, og ikke påvirket synderlig<br />
af overgangen til NAV tal.<br />
Af vigtige anbefalinger fra<br />
workshoppen skal nævnes, at<br />
Huld og Bevægelse er vigtige<br />
egenskaber, som bør bedømmes<br />
i alle lande. Bagyverbredde<br />
bedømmes i flere lande, men<br />
beregninger viser dog, det ikke<br />
bidrager med ny information.<br />
Så for at begrænse antallet af<br />
egenskaber, ser man ikke nogen<br />
grund til at bedømme denne<br />
egenskab. Omdrejer placering<br />
har også været diskuteret, men<br />
Før behandling Efter 3 uger<br />
__________________________________________________________________<br />
Tlf_97132382, email:info@erri-comfort.dk, www.erri-comfort.dk
Vi nåede også Cremona-skuet<br />
beregninger fremlagt fra USA,<br />
viser det ikke er så vigtig en<br />
egenskab for koens bevægelse,<br />
så der bør ikke bruges flere<br />
kræfter på denne egenskab.<br />
Bevægelse<br />
En stor udfordring for mange af<br />
de deltagende lande er bedømmelse<br />
af bevægelse. Det er af<br />
gode grunde ikke muligt i bindestalde,<br />
og hvis gulvet er glat<br />
eller pladsen tang, kan det også<br />
være et problem i løsdrift stalde.<br />
De erfaringer vi har samlet<br />
her hjemme viser, at hvis forholdene<br />
ellers er gode, er det en<br />
ret nem egenskab at bedømme,<br />
og vi opnår gode sammenhæng<br />
ved vores interne kurser.<br />
I England er man langt fremme<br />
med bedømmelse af bevægelse,<br />
og bedømmelserne bliver brugt<br />
til avlsværdital. John Gribbon,<br />
England, fortalte desuden at<br />
mange landmænd fik bedømt<br />
4 2007<br />
bevægelse på deres besætning,<br />
for at kunne dokumentere køernes<br />
velfærd, for der efter at få<br />
en højre pris for mælken. Det<br />
kunne måske også blive tilfældet<br />
i Danmark.<br />
Den praktiske bedømmelse<br />
foregik i en stor besætning,<br />
hvor vi blev inddelt i mindre<br />
grupper. Den praktiske bedømmelse<br />
af bevægelse, som egentlig<br />
var et af hoved-temaerne gik<br />
lidt i vasken på grund af dårligt<br />
vejr, men det er også svært når<br />
40 deltagere skal se den samme<br />
ko gå. Efterfølgende blev det<br />
besluttet at fremstille en video,<br />
som kan bruges til at harmonisere<br />
bedømmelsen af bevægelse.<br />
Bedømmelse af huld og<br />
bevægelse skal der generelt<br />
bruges flere kræfter på i fremtiden<br />
Huld kan givetvis sige<br />
meget om hvor robuste køerne<br />
er. Bedømmelse af bevægelse er<br />
ikke altid nemt i dagligdagen,<br />
27 Sortbroget kvæg<br />
så der skal mere fokus på bedømmelsesforhold,<br />
for at sikre<br />
en god bedømmelse af i sær bevægelse.<br />
Gode resultater<br />
En sådan workshop medfører<br />
altid et tættere samarbejde<br />
mellem de mange lande og en<br />
nødvendig harmonisering af<br />
bedømmelsesarbejdet og dermed<br />
bedre avlsværdital for eksteriør.<br />
Derfor bakker så mange<br />
lande op om aktiviteten, men<br />
mange lande lægger det måske<br />
til en vis grad i hænderne på<br />
afkomsinspektører fra Nordamerika<br />
at bedømme deres<br />
køer, - men stadig er det vigtigt<br />
at vi ser ens på de mange egenskaber.<br />
Vigtig er det også, at vi<br />
med tiden sorterer ii de egenskaber,<br />
der bedømmes, og at<br />
nogle fravælges.
28 Sortbroget kvæg<br />
Arveligheden for<br />
bevægelse er lav<br />
Af Dorothee Boelling og Anders Fogh, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
Nye beregninger viser, at<br />
egenskaben bevægelse i<br />
ringe grad er arvelig, og at<br />
den har meget høj sammenhæng<br />
med andre lemmeegenskaber.<br />
Bevægelse er en egenskab, som<br />
beskriver, hvordan koen bevæger<br />
sig. Hidtil har vi bedømt og<br />
avlet efter bedre ben og klove<br />
med den antagelse, at en ko<br />
med gode ben og klove også<br />
har velfungerende og holdbare<br />
lemmer. Vi har derudover antaget,<br />
at viden om koens bevægelse<br />
muligvis kunne give mere<br />
viden om holdbare lemmer.<br />
Siden august 2004 har afkomsinspektørerne<br />
derfor bedømt<br />
bevægelse. Det har givet et<br />
meget stort datamateriale til at<br />
beregne arveligheden af bevægelse.<br />
Analyserne viser, at arveligheden<br />
for bevægelse er lille. Det<br />
vil sige, at det kun er en lille del,<br />
af variationen imellem køer,<br />
som skyldes arv. Desuden kan<br />
en stor del af den genetiske variation,<br />
som ses for bevægelse,<br />
forklares af hasestilling set<br />
bagfra. Det er derfor muligt, at<br />
bevægelse ikke skal anvendes<br />
i avlsarbejdet som en eksteriøregenskab.<br />
Alternativt skal<br />
bevægelse måske avlsmæssigt<br />
anvendes som en egenskab, der<br />
giver ekstra information om<br />
sygdomme i lemmer og klove.<br />
4 2007<br />
Dette vil blive undersøgt yderligere.<br />
Arveligheden<br />
af bevægelse<br />
Resultatet af beregningerne<br />
for bevægelse viser, at RDM,<br />
<strong>SDM</strong>-DH og Jersey har arveligheder<br />
på hhv. 0,10, 0,07 og<br />
0,05. For <strong>Holstein</strong> er dette på<br />
niveau med det, som er fundet<br />
i Frankrig, Storbritannien og<br />
Canada.<br />
Genetiske sammenhænge<br />
med<br />
eksteriør egenskaber<br />
De genetiske sammenhænge<br />
mellem bevægelse og ben- og<br />
klovegenskaber tyder på, at<br />
hasestilling set bagfra har den<br />
største sammenhæng med be-<br />
vægelse. Denne sammenhæng<br />
findes hos alle racer. Det betyder,<br />
at en stor del af variationen<br />
for bevægelse kan forklares af<br />
hasestilling set bagfra. Dermed<br />
er den ekstra værdi af bevægelse<br />
begrænset.<br />
I udenlandske undersøgelser er<br />
den høje sammenhæng mellem<br />
hasestilling set bagfra og bevægelse<br />
også fundet. Ligeledes har<br />
klovhældning og bevægelse en<br />
stor sammenhæng i udenlandske<br />
undersøgelser, mens vi ikke<br />
finder denne sammenhæng i<br />
Danmark.<br />
Foruden lemmeegenskaberne<br />
har overlinie også en signifikant<br />
genetisk sammenhæng<br />
med bevægelse. Køer med en<br />
stram overlinie har således en<br />
dårligere bevægelse.<br />
Tabel. Genetiske sammenhænge (korrelationer) mellem bevægelse<br />
og lemmeegenskaber<br />
RDM <strong>SDM</strong>-DH Jersey<br />
Hasevinkel fra siden -0,77* 0,03* 0,11*<br />
Hasestilling bagfra 0,81* 0,73* 0,47*<br />
Hasekvalitet 0,41* 0,11* -0,11*<br />
Knoglebygning 0,32* 0,01* -0,04*<br />
Klovhældning 0,52* -0,10* 0,38*<br />
Overlinie 0,27* -0,22* -0,56*<br />
(statistisk signifikante sammenhænge er markeret med *)
Funktionelt eksteriør<br />
og anatomien<br />
Af dr. Gordon Atkins, Calgary, Canada<br />
Malkekoen af i dag står overfor de største udfordringer<br />
nogensinde i mælkeproduktionens historie. Nogle af disse udfordringer<br />
indbefatter krav i forbindelse med et ydelsesniveau<br />
uden mage, forventning om høj reproduktionsevne, brugen af<br />
højenergifoder og belastning fra andre faktorer, der forekommer<br />
i moderne management. Længden af en kos produktive liv<br />
påvirker besætningens økonomi. Derfor er der altafgørende, at<br />
vi øger koens chance for at overleve længere.<br />
Koens overlevelse påvirkes af<br />
mange arvelige og ikke-arvelige<br />
faktorer. Sidstnævnte omfatter<br />
staldkonstruktioner, båsestørrelse,<br />
lejets beskaffenhed, mælkekvoterestriktioner<br />
og muligheden<br />
for indsætning af kvier.<br />
Arvelige faktorer omfatter den<br />
genetiske evne til høj ydelse og<br />
ønskelige komponenter i mælken,<br />
den funktionelle bygning<br />
koen skal have for at udnytte sit<br />
produktive og reproduktive potentiale,<br />
evnen til at opretholde<br />
tilstrækkelig kondition til at<br />
modstå fordøjelsesforstyrrelser,<br />
til at have et højt immunforsvar<br />
og bevæge sig ubesværet.<br />
Mange køer får aldrig muligheden<br />
for at vise deres fulde genetiske<br />
potentiale, fordi deres<br />
miljø forhindrer udnyttelsen af<br />
de ikke-genetiske faktorer.<br />
Traditionelt har det primære<br />
i eksteriørvurderingen været<br />
helhedskarakteren med stor<br />
hensyntagen til dyret selv, dets<br />
nærmeste ophav og kåringspoints<br />
for andre familiemedlemmer.<br />
Mindre vægt blev lagt<br />
på vurdering af brugsegenska-<br />
4 2007<br />
ber, som nu i store besætninger<br />
anses for et effektivt redskab til<br />
at forbedre holdbarhed.<br />
Arvbarheden på mælkemængde<br />
og -komponenter er forholdsvis<br />
sikker, fra moderat til<br />
høj, hvorimod eksteriøregenskaber<br />
har en stor spredning -<br />
fra 0,08 til 0,53 - med helhedskarakteren<br />
sammenfaldende<br />
med ydelsen på 0,26. Selv med<br />
den store variation i arvbarheden<br />
for funktionelt eksteriør<br />
ses det tydeligt, at der er gjort<br />
utrolige fremskridt, især for<br />
yverform og ”dairy strength”,<br />
når vi betragter superkøer fra<br />
de sidste 100 år.<br />
Funktionelt eksteriør<br />
og holdbarheden<br />
I dag er fokus, ikke mindst<br />
p.g.a. stigende besætningsstørrelse,<br />
flyttet fra den enkelte ko<br />
til besætningen som helhed.<br />
Det kan være svært at vække<br />
interesse for avlsprogrammer,<br />
især for eksteriørbedømmelse,<br />
da der kun findes en beskeden<br />
mængde litteratur, der handler<br />
om forbindelsen mellem for-<br />
29 Sortbroget kvæg<br />
bedring af et funktionelt eksteriør<br />
versus holdbarhed og<br />
økonomisk udbytte.Den mest<br />
nærliggende udfordring for<br />
avlsorganisationer er klart at<br />
påvise en sammenhæng mellem<br />
funktionel type og holdbarhed<br />
og at opfordre til at avle<br />
efter de egenskaber, de øger<br />
holdbarheden.<br />
Hvis vi sammenligner en malkeko<br />
med en maskine i en fabrik,<br />
er det klart, at en produktionsstigning<br />
kun er mulig, hvis<br />
vi løbende forbedrer maskinens<br />
funktion og holdbarhed<br />
såvel som det miljø den opererer<br />
i. Fremgang i management,<br />
staldforhold, ernæring og genetik<br />
har hævet vore forventninger<br />
til malkekoens ydelse. Det<br />
bliver en konstant udfordring<br />
at forbedre koens struktur for<br />
at den ukueligt kan imødegå<br />
stress og være problemfri gennem<br />
et langt liv.<br />
Trods stadig forbedring af eksteriøret<br />
er en væsentlig andel<br />
af den genetiske variation i<br />
holdbarhed ikke klarlagt for<br />
eksisterende type- og ydelsesegenskaber.<br />
Nogle tyre, der<br />
nedarver udmærket type og<br />
ydelse, har alligevel døtre, som<br />
afgår tidligt. Vi må bemærke,<br />
at mange køer forlader besætningen<br />
af ikke-genetiske årsager,<br />
og type kan kun bruges<br />
som en indirekte indikation<br />
for forventet holdbarhed. Almindelig<br />
udsætning og frugtbarhedsproblemer<br />
må tages i
30 Sortbroget kvæg<br />
betragtning for art forklare resten<br />
af historien.<br />
Sundhed og døtrefrugtbarhed<br />
bliver mere fremherskende i<br />
arvelig vurdering, når vi eftersøger<br />
nøjagtige forudsætninger<br />
for holdbarhed og økonomisk<br />
afkast.<br />
Det canadiske bedømmelsessystem<br />
betegner følgende eksteriøregenskaber<br />
som de vigtigste<br />
med kendt relation til funktionalitet<br />
og holdbarhed:<br />
• yverform<br />
• klov- og benbygning med<br />
relation til bevægelse<br />
•<br />
•<br />
bryst- og bugform<br />
(dairy strength)<br />
kryds- og lændestruktur<br />
Yverform<br />
Bedømmelsen af yverform og<br />
betydningen af yverets enkelte<br />
dele er ændret over tid. Enhver<br />
diskussion af yverform<br />
må indbefatte en detaljeret<br />
beskrivelse af ophæng, da fæstet<br />
til bugvæggen og bækkenbunden<br />
er fundamentalt for<br />
yversundhed og holdbarhed.<br />
Mange uønskede ændringer<br />
af yverets form og placering<br />
kan henføres til svagt ophæng.<br />
Normal udvikling vil forlænge<br />
yverbåndet, men udpræget<br />
løst yver eller sprængt yverbånd<br />
kan medføre større fare<br />
for skader og infektion.<br />
Oprindelig var koens yver mere<br />
fremskudt, men både yverform,<br />
placering og tilhæftning<br />
4 2007<br />
er arvelige. Udvalg efter højere<br />
ydelse over de sidste 250 år har<br />
forårsaget større yvervolumen,<br />
og som et resultat heraf er tyngdepunktet<br />
flyttet bagud.<br />
Flere forsøg har vist et sikkert<br />
forhold mellem yverform og<br />
holdbarhed. Køer med lange<br />
patter er genetisk disponeret<br />
for højere forekomst af mastitis.<br />
Endvidere ændres koens<br />
bevægelse, hvis yveret er<br />
dybt og slaskende. Yverform<br />
og malkbarhed bidrager med<br />
84 % til holdbarhed. For nylig<br />
har canadiske data vist, at bagpatteplacering,<br />
yverdybde og<br />
yverstruktur har sikker indflydelse<br />
på holdbarhed.<br />
Klov- og benbygning<br />
”Locomotion” er en kvalitativ<br />
bedømmelse af koens evne til<br />
at gå normalt. Der ses ikke kun<br />
på lemmernes bygning, men<br />
også bevægelsesmekanismer,<br />
derunder frihed for halthed<br />
og kravene til gulvets beskaffenhed.<br />
Denne bedømmelse er<br />
indført i flere lande. Koen observeres<br />
under gang, og både<br />
føddernes placering og skridtlængden<br />
iagttages.<br />
Når koen står stille, er vægten<br />
fordelt ligeligt på hvert baglem,<br />
men under bevægelse skifter<br />
tyngdepunktet fra side til side<br />
og dermed vægten på yder- og<br />
inderklov. Yderkloven bela
stes mest, og koen har reageret<br />
herpå, således at yderkloven er<br />
større end inderkloven og har<br />
tykkere sål. Selv med disse tilpasninger<br />
giver den øgede belastning<br />
af yderkloven større<br />
forekomst af halthed.<br />
Flere forskere har påvist relation<br />
mellem lemmeegenskaber<br />
og klinisk halthed. Arvelighedsgraden<br />
bedømmes til 0,08<br />
– 0,30, men alligevel er lemmerne<br />
den egenskab som, efter<br />
justering for ydelse, har størst<br />
indflydelse på det økonomiske<br />
udbytte.<br />
Der er også fundet sammenhæng<br />
mellem lemmeegenskaber<br />
og drægtighedsresultater.<br />
Bryst- og midtstykke<br />
(Dairy strength)<br />
Historisk set er ekstrem størrelse<br />
og format foretrukket på<br />
dyrskuer og ved kåring, men<br />
disse bygningstræk har ingen<br />
eller negativ indflydelse på<br />
holdbarhed. I Canadas bedømmelsessystem<br />
straffes størrelse<br />
nu, medens en ko med ønskelig<br />
”dairy strength” har en velrundet,<br />
åben rib, bredt bryst og tilstrækkelig<br />
dybde til at omsætte<br />
store mængder foder.<br />
I Canada er vurdering af Body<br />
Condition for nylig indført på<br />
forsøgsbasis, og denne egenskab<br />
vil måske blive inddraget<br />
i indeks for døtrefrugtbarhed.<br />
Det skal ikke have indflydelse<br />
på karakteren for ”dairy<br />
strength”. Koen skal ikke have<br />
4 2007<br />
en høj karakter for malkepræg,<br />
fordi den er tynd.<br />
Relation mellem Body Condition<br />
og reproduktionsevne er<br />
veldokumenteret. Det er f.eks.<br />
fundet, at køer med lavt Body<br />
Condition score har længere<br />
kælvningsinterval. Rummeligt<br />
midtstykke sammen med malkepræg<br />
er attråværdige egenskaber<br />
til fremme af koens evne<br />
til omsætning af store mængder<br />
grovfoder, opretholde høj<br />
ydelse og god reproduktionsevne.<br />
Kryds- og lændestruktur<br />
En malkekos kryds forbinder<br />
flere vigtige anatomiske dele<br />
gennem bækkenregionen. Baglemmerne<br />
slutter sig til bækkenet<br />
gennem omdrejerne, yveret<br />
er fæstnet til bugvæggen, som<br />
igen er hæftet til bækkenet gennem<br />
en sene og yverets bageste<br />
del direkte til bækkenbunden<br />
gennem yverbåndet.<br />
For nu art fuldende forbindelsen,<br />
så er lænden direkte<br />
fæstnet til bækkenet gennem<br />
korsbenet. Uden tilstrækkelig<br />
styrke i dette område vil koens<br />
produktive liv blive alvorligt<br />
truet.<br />
Hofte- og sædebenenes placering<br />
bestemmer bækkenets<br />
mulighed for at give plads til<br />
et højt og bredt yver. Et bredt<br />
kryds med passende hældning<br />
giver en bækkenstruktur, som<br />
bevirker lettere passage for<br />
31 Sortbroget kvæg<br />
kalven ved fødsel og den nødvendige<br />
væskeudledning efter<br />
kælvning.<br />
Den ideelle krydsform fås,<br />
når sædebenene er placeret en<br />
smule lavere end hoftebenene.<br />
Unormaliteter som f.eks. indstukket<br />
halerod anses for negativt<br />
m.h.t. frugtbarhed. Opsvajet<br />
kryds er uønsket, da det<br />
udover større risiko for infektion<br />
også er arveligt forbundet<br />
med længere kælvningsinterval.<br />
Forsøg har vist, at dyr med<br />
smalt kryds og høje sædeben<br />
har overvægt af vanskelige<br />
kælvninger og tilbageholdt efterbyrd.
32 Sortbroget kvæg<br />
Udfordringer og sund<br />
fornuft<br />
Mælkeproducenterne/kvægavlerne<br />
står overfor en stor udfordring<br />
i konstant at forbedre<br />
malkekoens brugsegenskaber<br />
for at kunne opfylde fremtidige<br />
behov vedrørende ydelses-<br />
og reproduktionskrav. Da<br />
eksteriøregenskaber er arvelige<br />
og koblet til funktionalitet, er<br />
udvælgelse efter eksteriør et<br />
effektivt redskab til fremme af<br />
brugsegenskaber.<br />
Vi dyrker<br />
<br />
4 2007<br />
I deres indsats for at opnå stadig<br />
genetisk fremgang må avlsorganisationerne<br />
fortsætte<br />
med at præcisere sammenhængen<br />
mellem disse to faktorer<br />
og støtte avlsprogrammer samt<br />
lægge vægt på de funktionelle<br />
typekarakteristika som indbefatter<br />
holdbarhed.<br />
Vi er klædt på med mere nøjagtige<br />
udvælgelses- og bedømmelsesredskaber<br />
end nogensinde<br />
før. Imidlertid er sunde<br />
beslutninger stadig afhængige<br />
viden i verdensklasse<br />
Vores<br />
produktionsresultater:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
af en fundamental balance mellem<br />
forskning og sund fornuft.<br />
Det er hvad seriøse avlere har<br />
udnyttet gennem de sidste 100<br />
år. Vi må sikre, at vi bruger vore<br />
genetiske redskaber klogt til at<br />
opnå fortsat genetisk fremgang,<br />
der sætter funktionalitet i højsædet<br />
i et miljø med moderne<br />
management.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
www.dalumlandbrugsskole.dk<br />
Landbrugsvej 65 | 5260 Odense S | Tlf. 66 13 21 30
4 2007<br />
33 Sortbroget kvæg<br />
Køer med høje ydelsesindekser<br />
giver mere mælk, fedt og protein<br />
Af Anders Fogh og Ulrik Sander Nielsen, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
M-, F- og P-indekserne<br />
samt avlsværdital for<br />
fedt- og proteinprocenter<br />
beregnes ud fra registrerede<br />
ydelser af mælk, fedt<br />
og protein ved hver enkelt<br />
kontrollering.<br />
Avlsværditallene for ydelse<br />
er oprindeligt i kilo, mens de<br />
indekser, som findes på stamtavler<br />
og andre udskrifter, er<br />
standardiserede, så de er nemmere<br />
at bruge i avlsarbejdet. De<br />
kan dermed ikke umiddelbart<br />
”oversættes” til et antal kilo.<br />
Det er dog stadig interessant<br />
at vide, hvad der egentlig ligger<br />
bag avlsværditallene.<br />
Effekt af 20 indeksenheder<br />
hos fader<br />
Hvis man ser på tyre, er effekten<br />
af en forskel på 20 indeksenhed<br />
i M-, F-, P-indeks målt<br />
på 305-dages ydelsen for døtre<br />
i 1. laktation som vist i tabel 1.<br />
Indekserne samles i Y-indekset<br />
ud fra den økonomiske værdi<br />
af mælk, fedt og protein. I Yindekset<br />
indgår mælkeydelsen<br />
med en negativ vægt, mens fedt<br />
og protein har positive vægte.<br />
En forskel på 20 Y-indeksenheder<br />
hos faderen giver en effekt<br />
på ydelsen af mælk, fedt og<br />
protein i 1. laktation som også<br />
vist i tabel 1.<br />
Hos <strong>SDM</strong>-DH vil en stigning<br />
på 20 F-indeksenheder hos<br />
fædrene dermed betyde, at døtrene<br />
giver 20,5 kg protein mere<br />
på 305 dage i 1. laktation.<br />
Et højt Y-indeks kan skyldes,<br />
at tyren avler døtre, som giver<br />
mange kg fedt, mange kg protein,<br />
få kg mælk eller en kombination.<br />
En forskel på 20 Y-indeksenheder<br />
hos fædrene vil i<br />
gennemsnit medføre en forskel<br />
på døtrenes 305-dages ydelse<br />
på 350 kg mælk, 14 kg fedt og<br />
14 kg protein.<br />
Værdien af Y-indekset er beregnet<br />
i forbindelse med beregningen<br />
af vægtfaktorer i S-indekset.<br />
Beregningerne viser, at<br />
en forskel i faderens Y-indeks<br />
på 20 indeksenheder giver en<br />
forskel på det hunlige afkom<br />
på 1.100 kroner. De 1.100 kroner<br />
er merværdien pga. højere<br />
ydelse hos koen med høje avlsværdital<br />
gennem hele koens<br />
produktive levetid.<br />
Tabel 1. Effekt af forskel på 20 M-, F- og P-indeksenheder hos<br />
faderen på døtrenes 305-dages ydelse i 1. laktation<br />
Effekt af 20: Mælkeydelse Fedtydelse Proteinydelse<br />
M-indeksenheder 500<br />
F-indeksenheder 20,5<br />
P-indeksenheder 14,0<br />
Y-indeksenheder 350 14,0 14,0<br />
Et godt eksempel på en tyr med et højt Y-index var T. Laluffe. Her en datter fra<br />
Højager <strong>Holstein</strong>, Hjerting.
34 Sortbroget kvæg<br />
Tiden flyver af sted. Det er nu godt et år siden, at mennesker<br />
og dyr flyttede til det derværende stuehus og nye stalde på<br />
Søndergaard, Nr. Billumvej 50, Billum. En landmand, der selv<br />
har taget en ny stald i brug for et par år siden, fortalte os, at<br />
det første år i en ny stald på mange måder er hårdt, - og vi<br />
kan kun give ham ret ! Det skal da straks siges, at de knap så<br />
sjove hændelser og opgaver samt mange arbejdstimer overskygges<br />
hurtigt af rigtig mange positive hændelser og oplevelser<br />
og ikke mindst glæden ved at arbejde i nye og moderne<br />
stalde.<br />
Generelt er indkøringsåret gået<br />
godt, idet dyrene hurtigt fandt<br />
sig godt tilrette. Det kan tydeligt<br />
ses, at køerne trives med<br />
holdopdeling, af mere plads i<br />
sengene og af gummigulv på<br />
gangarealerne. Ydelsen er steget<br />
pænt over det første år og siden<br />
maj, hvor 3. malkning blev en<br />
realitet, gik ydelsen op igen.<br />
Selvfølgelig har både nogle af<br />
vores egne køer og de indkøbte<br />
dyr ikke kunne klare flytningen<br />
– de svage køer viser sig hurtigt<br />
i stalden. På det menneskelige<br />
plan er det også rart at have arbejdsvenlige<br />
forhold.<br />
I indkøringsåret har vi haft<br />
2 udefrakommende ”uheld”<br />
som har kostet meget energi<br />
og et dyk i ydelsen – det er der<br />
nu heldigvis rettet op på, men<br />
det har fyldt mentalt meget, da<br />
det ikke er en ønskestart i nye<br />
stalde.<br />
Fodersituationen er god for det kommende<br />
år<br />
4 2007<br />
HOLSTEINføljetonen<br />
Nybyggerne i Billum (4. del)<br />
Interview med Anja Møller Hansen og<br />
Carsten S. Pedersen, Billum<br />
Medarbejderne tager<br />
ansvar<br />
Siden sidste nummer, er der<br />
sket mange ting på medarbejdersiden.<br />
Vi har sagt farvel til<br />
2 danske fodermestre, hvilket<br />
ikke er en ønskestart. Vi har<br />
nu en dansk fagligt dygtig og<br />
meget engageret fodermester,<br />
1 medhjælper med dagligt 4<br />
timer, der også viser stor indle-<br />
ven i arbejdet samt 2 ukrainske<br />
praktikanter, som vi er utrolig<br />
godt tilfredse med. Vi føler nu,<br />
at vi har teamet til at udføre<br />
arbejdsopgaver og styring i<br />
og på gården, samtidig med at<br />
der en arbejdsglæde hos ejerne<br />
og medarbejderne. Budgettet<br />
overskrides med lønudgifter,<br />
men det handler også om at<br />
være klar til nye udfordringer,<br />
når disse kan realiseres. (som<br />
omtales senere i artiklen).<br />
Nu har vi tid og overskud til<br />
at få tingene sat endnu mere i<br />
system. Vi er i samarbejde med<br />
medarbejderne ved at udarbejde<br />
arbejdsplaner, så den enkelte<br />
medarbejder ved præcist, hvad<br />
han eller hun skal foretage sig<br />
hver dag. Arbejdsplanen laves<br />
dels for at hver medarbejder<br />
får/har struktur på arbejdsda-
gen, at arbejdstiden kan overholdes<br />
samt at der er forståelse<br />
for hinandens arbejdsopgaver<br />
– den ene medarbejder er ligeså<br />
vigtig som den anden. Vores<br />
opgave er at få alle medarbejdere<br />
til at samarbejde som et<br />
team, da vi er af den opfattelse,<br />
at vi derved opnår de bedste<br />
resultater. Samtidigt skulle det<br />
gerne give en sjov arbejdsplads,<br />
hvor der er respekt for hinandens<br />
arbejde. Medarbejderne<br />
er selv meget optaget af at få lavet<br />
arbejdsplanerne, så her er vi<br />
utrolig heldige med at have så<br />
engagerede medarbejder, der<br />
selv tager ansvar.<br />
4 2007<br />
Bedre eller anderledes<br />
Der er selvfølgelig ting, der<br />
kunne gøres bedre og anderledes<br />
ved et byggeri og derpå følgende<br />
opstart i nye stalde. Vi er<br />
kommet frem til, at vi fremover<br />
ikke vil bruge et rådgivningsfirma<br />
til f.eks. tegning af stald. Vi<br />
valgte ved byggestart at få asfalt<br />
på opsamlingspladsen, men det<br />
har vist sig at være knap så heldigt.<br />
Når køerne kom sammen<br />
på ”opsamlingen” gav det lidt<br />
uro, - mest på grund af leg, og<br />
det gik for meget ud over deres<br />
klove. Vi besluttede at investere<br />
i gummigulv til opsamlingspladsen.<br />
35 Sortbroget kvæg<br />
Vi er ved at være godt dus med teknikken<br />
omkring fodring, malkning m.m.<br />
Som tidligere beskrevet er det<br />
utroligt, at ny teknik kan give<br />
så mange indkøringsproblemer.<br />
Har vi været for naive ved at tro<br />
for meget på nogle af sælgerne?<br />
Foderanlægget er der brugt<br />
rigtig meget tid på, men det har<br />
også været det første anlæg, der<br />
er opstillet i Danmark. Det skal<br />
straks tilføjes, at opbakningen<br />
fra Vejrup Maskincenter / Mullerup<br />
har været rigtig god, så vi<br />
har aldrig været kede af at have<br />
købt anlægget.<br />
Sikker registrering<br />
Kvikkoen bruges også stadigvæk<br />
flittigt – det er altså arbejdsbesparende<br />
og sikrere at<br />
kunne indtaste hændelser direkte<br />
i Kvikkoen i stedet for at<br />
skrive dem på papir eller hånden.<br />
På ønskesedlen over ny teknik<br />
står der mælkemålere. Ydelseskontrollering<br />
ved 3 gange<br />
malkning er en tung ”byrde”,<br />
og det er faktisk utroligt, at der<br />
ikke er nogen lettere metoder<br />
når det tages i betragtning, at<br />
der findes meget forskelligt<br />
teknik. Vi er dog selv ved at<br />
opfinde en metode, der kan afhjælpe<br />
problemet en del.<br />
Vi har altid brugt Jens Erik<br />
Nielsen fra Dansire til at gennemgår<br />
alle køerne 1 gang årligt<br />
og derpå udarbejde en avlsplan.<br />
Planen bruges til at målrette<br />
avlsarbejdet for den enkelte ko.<br />
Som noget nyt har vi begyndt<br />
kåring af alle 1. kalvskøer og vi
36 Sortbroget kvæg<br />
anvender nu kønssorteret sæd<br />
til alle kvierne.<br />
Den kønssorterede sæd bruges<br />
for at være klar til en kommende<br />
udvidelse af koantallet.<br />
Vi er godt klar over, at vi er for<br />
sent på den i forhold til en mulig<br />
udvidelse om 1 år, men vi<br />
har ikke turde starte før nu, da<br />
vi ønskede at se resultaterne af<br />
forsøgene samt beregningerne<br />
for anvendelse af kønssorteret<br />
sæd.<br />
Hvordan var<br />
fodersituationen?<br />
Vi havde inden byggeriet forsøgt<br />
at få tilrettelagt så meget<br />
som muligt, og heldigvis<br />
manglede vi kun majs i ca. 14<br />
dage. I forhold til denne planlægning<br />
skal dog også anføres,<br />
at der har været 60 køer samt<br />
en række ungdyr mere end<br />
budgetteret.<br />
Majshøsten 2007 er nu i hus<br />
og det tegner lovende. 1.2 og 3<br />
græsslæt gik rigtig godt og de<br />
gav nogle pæne udbytter – 4.<br />
slæt blev ødelagt af vejret, så<br />
det blev til græspiller, der er<br />
blandet i majsen. Heldigvis har<br />
vi nok græs til fordring i de 3<br />
første slæt.<br />
Priserne på de indkøbte råvarer<br />
er steget pænt over året, men vi<br />
har været heldige at få tegnet<br />
nogle gode lange kontrakter<br />
inden alt for voldsomme prisstigninger<br />
satte ind.<br />
Har budgettet holdt til virkeligheden?<br />
4 2007<br />
HOLSTEINføljetonen<br />
Som skrevet i de tidligere følgetoner<br />
har vi brugt mange<br />
ressourcer på budgetter. I år<br />
2007, som er et indkøringsår<br />
har der også været afsat til indkøringstab<br />
– og dette beløb er<br />
for længst brugt. Som nævnt<br />
ovenfor, har de 2 ”uheld” taget<br />
pynten af kransekagen.<br />
Det har været svært at lave<br />
budget med en udvidelse fra<br />
80 til 300 køer, idet der har<br />
været mange muligheder for<br />
plusser og minusser. Der har<br />
været endnu en ejendomshandel<br />
siden sidst og nogle<br />
mangler har vi først kunne se,<br />
da stalden var taget i brug. Vi<br />
har dog valgt at gøre/købe de<br />
ting, for at få det mest effektive<br />
ud af de nye forhold. Vi<br />
forventer, at budgettet holder<br />
nogenlunde – det viser 1. 2.<br />
og 3. kvartalsopfølgninger.<br />
En stigning i mælkeprisen er<br />
selvfølgelig kærkommen oven<br />
på de investeringer, som vi har<br />
foretaget. Det betyder, at vi<br />
kommer endnu længere væk<br />
fra vores nulpunkt, som er en<br />
mælkepris under kr. 2,-. Det er<br />
vores opfattelse at mælkeprisen<br />
vil svinge mere over tid, men vi<br />
er også af den overbevisning,<br />
at der er og vil være mangel på<br />
mælk i fremtiden. Det er også<br />
godt for erhvervet, at prisen<br />
følger markedssituationen, da<br />
det alt andet lige vil give mere<br />
til os producenter. Nu gælder<br />
det om at ruste sig til tider<br />
med faldende mælkepriser el-<br />
ler mere svingende priser og så<br />
huske på stadigvæk at ”feje ud i<br />
hjørnerne”.<br />
Men vi har stadig<br />
ønsker til fremtiden<br />
Der er mange måder at ruste<br />
sig på. Vores første 5-års ”køreplan”<br />
er slut her ultimo 2007,<br />
og nu gælder det så om at få<br />
nedskrevet nye mål og visioner<br />
for gården. Det kan imidlertid<br />
ikke bare laves fra dag til dag<br />
– medarbejderne skal til dels<br />
også være med til at sætte deres<br />
præg på målsætningerne.<br />
Vi har dog taget hul på nogle<br />
nye visioner. Vi er i gang med<br />
at søge om udvidelse til 750 DE<br />
og det kan være en svær proces<br />
på grund af lovgivningen på<br />
nuværende tidspunkt.<br />
Hvis godkendelsen kommer i<br />
orden vil vi opføre en ungdyrstald<br />
og udvide med flere køer i<br />
de eksisterende stalde. Vi arbejder<br />
også på etablering af gylleseparering,<br />
men her afventer vi<br />
forhold, der vil gøre brugen af<br />
separeringsanlægget attraktivt.<br />
Vi er utrolig glade for at have<br />
taget springet til at bygge nyt<br />
– det har til tider givet mange<br />
flere spekulationer, men det har<br />
også givet en anden frihed. Vi<br />
mener selv, at vi er godt rustet<br />
til fremtiden og ser lyst på den<br />
ud fra de positive tendenser,<br />
der sker omkring os: kvote, der<br />
ikke udnyttes optimalt i mange<br />
lande samt nye afsætningsmarkeder<br />
globalt.
29HO12209<br />
SHOTTLE*TV<br />
Excellence<br />
The Mark of<br />
MTOTO x AEROSTAR x INSPIRATION<br />
e excellence of SHOTTLE continues as second crop daughters emerge.<br />
Vil du bruge ABS-tyre - så kontakt din leverandør på tlf. 22 63 62 32<br />
<strong>Dansk</strong> ABS • v/Robert Bruinsma<br />
Tlf.: 22 63 62 32 e-mail: danskabs@email.dk<br />
Wolfhard SchulzeMorgan<br />
Jane SteelMorgan<br />
2nd German National Show, Oldenburg 2007<br />
Daisy Syndicate, Germany<br />
Lucinda Morgan Bassingthorpe Shot Daisy 8 EX-94<br />
Bidlea Shottle Angel EX-90<br />
2nd 3rd Calver Royal Cornwall Show 2007<br />
Wills Brothers, Pawton Dairy & Wadebridge, Cornwall, UK<br />
Bassingthorpe Shottle Betsy 25 EX-92<br />
Champion Exhibitor Bred <strong>Holstein</strong> Dairy Event 2005<br />
Harrison Family & Manor Farm, Lincolnshire, UK
38 Sortbroget kvæg<br />
Hvad gør vi ved frugtbarhed?<br />
Af forsker Anders Christian Sørensen,<br />
Det jordbrugsvidenskabelige fakultet, Aarhus Universitet<br />
Danmark hører til i det<br />
gode selskab, når det gælder<br />
redskaber til at vende<br />
den ugunstige udvikling i<br />
hunlig frugtbarhed. Netop<br />
derfor har vi et ansvar<br />
for at gøre noget ved det.<br />
Denne artikel præsenterer<br />
to internationale tiltag med<br />
danske bidrag.<br />
Koens forringede frugtbarhed<br />
har været og er blandt de<br />
store samtaleemner hos folk<br />
med interesse i mælkeproduktion.<br />
Over de seneste årtier er<br />
det blevet sværere at få køerne<br />
med kalv. Frugtbarhed er en<br />
meget kompleks egenskab at<br />
arbejde med, idet den er påvirket<br />
af avlsmæssige forhold, management<br />
og en hel del tilfældigheder.<br />
Der er ikke længere<br />
tvivl om, at der er avlsmæssige<br />
aspekter af hunlig frugtbarhed.<br />
Men disse er sløret af en masse<br />
andre forhold. Hvis vi bruger<br />
en enkelt ko som eksempel,<br />
kan der være mange grunde til,<br />
at hun ikke viser brunst, når vi<br />
forventer det i perioden fra 60<br />
til 100 dage efter kælvning. Der<br />
kan være såkaldt systematiske<br />
årsager som f.eks. høj ydelse i<br />
denne periode af laktationen.<br />
Men der kan også være tilfældigheder,<br />
der spiller ind, såsom<br />
halthed i de dage, hvor koen<br />
egentlig er i brunst. Alle disse<br />
4 2007<br />
faktorer betyder, at det er svært<br />
at se på en ko, om hun har gode<br />
arvelige anlæg for at blive med<br />
kalv, når det ønskes. Strukturudviklingen<br />
har også fået sin<br />
del af skylden for en forringet<br />
frugtbarhed blandt dagens<br />
malkekøer, hvor der er mindre<br />
tid pr. ko til brunstobservationer<br />
i de store besætninger. Men<br />
det er også vigtigt, at bemærke<br />
at der er meget stor variation<br />
mellem besætninger. Det er således<br />
ikke givet, at der vil være<br />
problemer med frugtbarheden<br />
i en stor besætning. Driftslederen<br />
har nemlig også en meget<br />
stor betydning for reproduktionsresultatet.<br />
I denne artikel vil jeg kort gennemgå<br />
to tiltag, der gøres i<br />
øjeblikket for at klarlægge og<br />
løse problemet med lav frugtbarhed.<br />
Spørgeundersøgelse<br />
blandt <strong>Holstein</strong>-<br />
populationerne<br />
Verdensforeningen for <strong>Holstein</strong><br />
(WHFF) tog i 2005 initiativ<br />
til at undersøge status på<br />
frugtbarhed i <strong>Holstein</strong>populationerne<br />
i hele verden. WHFF<br />
nedsatte en arbejdsgruppe med<br />
en amerikaner, en mexicaner og<br />
undertegnede, som skulle udføre<br />
denne undersøgelse. Vi lavede<br />
et spørgeskema, som blev<br />
sendt til de nationale <strong>Holstein</strong>foreninger<br />
i et stort antal lande.<br />
Af disse svarede 23. På basis af<br />
svarene samlede vi nogle ge-<br />
nerelle betragtninger, som alle<br />
er subjektive vurderinger mere<br />
eller mindre baseret på faktiske<br />
tal og opgørelser.<br />
Generelt har der været en tilbagegang<br />
i den observerede<br />
frugtbarhed. Det gælder særligt<br />
de to intervalegenskaber dage<br />
fra kælvning til første inseminering<br />
og dage fra første til sidste<br />
inseminering. Førstnævnte<br />
egenskab er meget påvirket af<br />
management, da koen ikke bliver<br />
insemineret, før driftslederen<br />
vælger at kigge efter brunst.<br />
Der har også været en generel<br />
tilbagegang rent avlsmæssigt.<br />
Her gælder det især ikke-omløber<br />
procent, antal insemineringer<br />
og antal dage fra første<br />
til sidste inseminering. Disse<br />
egenskaber afspejler alle koens<br />
evne til at blive drægtig ved en<br />
given inseminering. Disse udviklinger<br />
er stærkest ved køerne,<br />
hvorimod det har været<br />
omtrent status quo hos kvier.<br />
Udviklingen varierede lidt mellem<br />
landene. Blandt andet var<br />
der en gunstig udvikling avlsmæssigt<br />
i de lande, der lægger<br />
mest vægt på frugtbarhed i deres<br />
samlede selektionsindeks.<br />
Det er således ikke umuligt at<br />
opnå fremgang, hvis man tilrettelægger<br />
sit avlsmål og sin<br />
avlsplan derefter.<br />
Sikrere<br />
avlsværdivurdering<br />
Avlsværdivurdering af frugtbarhed<br />
bliver kun foretaget i
15 lande. Af disse er en stor del<br />
kommet til indenfor de seneste<br />
år. Desværre er der stor forskel<br />
på, hvilke egenskaber der avlsværdivurderes<br />
i de forskellige<br />
lande. Interbull har derfor haft<br />
meget arbejde med at forsøge at<br />
standardisere hvilke egenskaber<br />
der indsendes til den internationale<br />
avlsværdivurdering. Dette<br />
arbejde pågår fortsat og er af<br />
afgørende betydning for en god<br />
sammenligning af tyre på tværs<br />
af lande. Dette punkt er et af de<br />
helt vigtige. I Danmark har vi<br />
brugt en del udenlandske tyre<br />
som tyrefædre, men desværre<br />
har vi ikke altid haft gode varedeklarationer<br />
på disse tyre, og<br />
det har givet os nogle skuffelser<br />
hen ad vejen. Jo bedre den<br />
internationale avlsværdivurdering<br />
bliver, desto færre skuffelser<br />
skulle der gerne blive.<br />
Generelt mente de deltagende<br />
lande, at vi i dag har de redskaber,<br />
der skal til for at ændre<br />
udviklingen i den rigtige retning.<br />
Men nogle lande pegede<br />
på, at vi er nødt til at indsamle<br />
bedre registreringer, foretage<br />
en bedre avlsværdivurdering<br />
og øge døtregruppestørrelsen<br />
for ungtyrene. At det er vigtigt<br />
at øge døtregruppestørrelsen<br />
i nogle lande understreges af,<br />
at 9 af 14 lande lå under gennemsnittet<br />
på 112 døtre pr.<br />
ungtyr. Et enkelt land så lavt<br />
som 28 døtre i gennemsnit.<br />
Hvis disse lande kan indsamle<br />
bedre registreringer og øge<br />
4 2007<br />
døtregruppestørrelsen, kan de<br />
ændre udviklingen nationalt.<br />
Danmark er blandt klassens<br />
bedste i denne sammenhæng.<br />
Vi har gode registreringer og<br />
Dansire kører med døtregruppestørrelser<br />
omkring 140. Det<br />
betyder, at danskafprøvede tyre<br />
har en sikker afprøvning også<br />
for hunlig frugtbarhed. Men vi<br />
er også afhængige af, at vores<br />
samarbejdspartnere foretager<br />
en sikker afprøvning. Og her er<br />
der stadig lidt at ønske sig.<br />
Frugtbarhedskongres<br />
i Liverpool<br />
I forbindelse med arbejdet med<br />
ovennævnte undersøgelse modtog<br />
jeg økonomisk støtte fra Th.<br />
Aarups legat, så jeg kunne deltage<br />
i en kongres i Liverpool,<br />
der udelukkende fokuserede<br />
på, hvordan vi kommer videre<br />
med arbejdet med malkekoens<br />
frugtbarhed. Kongressen havde<br />
deltagere fra de fleste lande i<br />
Europa, men med en overvægt<br />
af briter, deriblandt mange<br />
praktiserende dyrlæger.<br />
Der var stor fokus på, hvor meget<br />
vi ved om de fysiologiske<br />
aspekter af hunlig frugtbarhed.<br />
De nyeste resultater tyder på,<br />
at en af årsagerne til problemet<br />
er, at køerne er blevet dårligere<br />
til at vise, at de er i brunst. Køerne<br />
kommer som sådan ikke<br />
senere i brunst end tidligere,<br />
men fordi de er blevet dårligere<br />
til at vise brunsten, bliver de<br />
først opdaget af driftslederen<br />
39 Sortbroget kvæg<br />
senere. En svagere brunst betyder<br />
også, at det er vanskeligere<br />
at finde det optimale insemineringstidspunkt<br />
med stigende<br />
omløberprocent som resultat.<br />
Alt dette resulterer selvfølgelig<br />
i et længere kælvningsinterval.<br />
I tillæg til at køerne er blevet<br />
dårligere til at vise brunst bliver<br />
der brugt mindre tid på brunstobservationer<br />
i de større og<br />
større besætninger. En ny engelsk<br />
undersøgelse viste, at der<br />
i små besætninger blev brugt<br />
3 gange så meget tid til brunstobservation<br />
pr. kg produceret<br />
mælk, i forhold til besætninger<br />
med mere end 150 køer.<br />
Forlængede<br />
laktationer<br />
Et kontroversielt emne, der<br />
blev forelagt, er forlængede<br />
laktationer. Hvis man bevidst<br />
venter med at inseminere køerne<br />
f.eks. til efter 150 dage<br />
efter kælvning, skulle det formentlig<br />
være nemmere at få<br />
dem med kalv. Med forlængede<br />
laktationer får man færre kælvninger<br />
pr. år, men hvis køerne<br />
malker ligeså mange laktationer<br />
som nu, vil der stadig være<br />
nok kælvekvier til rådighed.<br />
Der bliver blot en lavere udsætningsprocent<br />
pr. år. Der er således<br />
perspektiver i forlængede<br />
laktationer, som bør undersøges<br />
nærmere under danske<br />
forhold. Der kan være penge<br />
at tjene på dyrlægeregningen,<br />
da færre kælvninger betyder
40 Sortbroget kvæg<br />
T Lambada har Hunlig frugtbarhed på 115. Her en god datter fra Per Høgh , Møldrup<br />
færre sygdomsforekomster,<br />
ikke kun kælvingsrelaterede,<br />
men også fordringsmæssige og<br />
yversundhedsmæssige. Anvendelsen<br />
af forlængede laktationer<br />
kan således værre et effektivt<br />
managementindgreb, der<br />
mindsker problemet med lav<br />
frugtbarhed, men det er ikke<br />
en løsning.<br />
Det mest positive ved kongressen<br />
var, at der var en god<br />
udveksling mellem avl og management.<br />
Jeg mener, at denne<br />
udveksling er nødvendig for at<br />
vi kan løse problemet og arbejde<br />
for at forbedre frugtbarheden.<br />
Det kommer tydeligst frem i<br />
forbindelse med udviklingen<br />
af nye egenskaber til avlsværdivurdering.<br />
Det er ikke realistisk<br />
at udvikle frugtbarhedsmål,<br />
der kræver mere eller mindre<br />
4 2007<br />
intensiv registrering, hvis ikke<br />
disse registreringer kan bruges<br />
i management af besætningen<br />
og de enkelte køer.<br />
Samarbejde<br />
og indsats<br />
Problemet omkring lav frugtbarhed<br />
er tydeligvis ikke løst<br />
med de tiltag, der er refereret<br />
her. Men de er med til at pege<br />
i den retning, hvor løsningen<br />
skal findes. For det første er det<br />
vigtigt at glemme den gammeldags<br />
opdeling mellem hvad der<br />
er avlsmæssigt og hvad der er<br />
management. Dette problem<br />
kan kun løses, hvis folk der arbejder<br />
indenfor de to felter arbejder<br />
sammen. For det andet<br />
skal der et langt og sejt træk<br />
til for at løse problemet. Den<br />
ugunstige avlsmæssige udvik-<br />
ling kan vendes, men det vil<br />
tage tid at komme tilbage på et<br />
fornuftigt niveau. I mellemtiden<br />
kan det være nødvendigt at<br />
udnytte managementsystemer,<br />
der gør frugtbarhed til et mindre<br />
problem. Men disse kan<br />
ikke stå alene.<br />
Den verdensomspændende<br />
<strong>Holstein</strong>race er blevet meget<br />
kritiseret for det avlsmæssige<br />
niveau for frugtbarhed. Men<br />
der er en stigende bevidsthed<br />
om problemet, og der er som<br />
ovenfor nævnt taget initiativer<br />
til at gøre noget ved det. Men<br />
det er stadigvæk op til den enkelte<br />
avlsforening og kvægavlsforening<br />
at føre det ud i livet, så<br />
frugtbarheden hos <strong>Holstein</strong>koen<br />
kan blive bedre i fremtiden.
FÅ DET HELE FOR MINDRE<br />
V Eaton XY®<br />
Flere kvier til besætningen<br />
- brug kønssorteret sæd<br />
V Haslund XY® RGK Flak XY®<br />
Spørg din avlsrådgiver eller inseminør<br />
om fordelene ved kønssorteret sæd<br />
HELHED I KVÆGAVLEN
42 Sortbroget kvæg<br />
Høje frugtbarhedsindekser giver<br />
kortere tomperiode og færre<br />
insemineringer pr. drægtighed<br />
Af Anders Fogh og Ulrik Sander Nielsen, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
Frugtbarhedsindekset beregnes<br />
ud fra flere egenskaber<br />
som alle afspejler<br />
forskellige aspekter af<br />
frugtbarheden.<br />
De egenskaber, der indgår i<br />
frugtbarhedsindekset er:<br />
Antal insemineringer pr. drægtighed<br />
Dage fra første til sidste inseminering<br />
Dage fra kælvning til første inseminering<br />
Avlsværditallene for frugtbarhedsegenskaberne<br />
er oprindelig<br />
i antal og dage, mens de<br />
indekser, som findes på stamtavler<br />
og andre udskrifter, er<br />
standardiserede, så de er nemmere<br />
at bruge i avlsarbejdet. De<br />
kan dermed ikke umiddelbart<br />
”oversættes”. Det er dog stadig<br />
interessant at vide, hvad der<br />
egentlig ligger bag avlsværditallene.<br />
Effekt af 20 indeksenheder<br />
hos fader<br />
Hvis man ser på tyre, er effekten<br />
af en forskel på 20 indeksenheder<br />
i frugtbarhedsindekset<br />
målt på døtre i 1. laktation som<br />
vist i tabel 1.<br />
Et højt frugtbarhedsindeks kan<br />
skyldes, at tyren avler døtre,<br />
som hurtigt kommer i cyklus<br />
4 2007<br />
Tabel 1. Effekt af forskel på 20 indeksenheder i frugtbarhedsindek-<br />
set hos faderen på døtrenes frugtbarhed i 1. laktation<br />
Dage fra kælvning<br />
til første<br />
inseminering<br />
efter kælvning, eller som hurtigt<br />
bliver med kalv, når de<br />
påbegyndes insemineret, eller<br />
begge dele. Hos <strong>SDM</strong>-DH vil<br />
en forskel på 20 indeksenheder<br />
for frugtbarhed hos fædrene i<br />
gennemsnit betyde, at døtrene<br />
har 4 dage kortere interval fra<br />
kælvning til 1. inseminering,<br />
10 dage kortere interval fra første<br />
til sidste inseminering og<br />
0,08 færre insemineringer pr.<br />
drægtighed.<br />
Dage fra første<br />
til sidste<br />
inseminering<br />
Antal<br />
insemineringer<br />
Effekt af 20<br />
indeksenheder -4 -10 -0,08<br />
D Banker - datter fra Rene Hummelmose, Vinderup<br />
Værdien af frugtbarhedsindekset<br />
er beregnet i forbindelse<br />
med vægtningen i S-indekset.<br />
Beregningerne viser, at en forskel<br />
i faderens frugtbarhedsindeks<br />
på 20 enheder giver en<br />
forskel på det hunlige afkom på<br />
280 kr. De 280 kr. er merværdien<br />
pga. bedre frugtbarhed<br />
hos køer efter tyre med høje<br />
avlsværdital gennem hele koens<br />
produktive levetid.
66 Sortbroget kvæg<br />
4 1 2007 2007<br />
43 Sortbroget kvæg<br />
<strong>SDM</strong>-tøjkollektion<br />
<strong>SDM</strong> har skiftet leverandør og kan nu tilbyde en komplet kollektion af smart fritidsog<br />
udstillingstøj.<br />
Skjorter, trøjer og jakker leveres med flot broderet <strong>SDM</strong>-ko, inkluderet i prisen.<br />
Varer Pris<br />
T-shirt, hvid, forkrympet kraftig kvalitet,<br />
inkl. <strong>SDM</strong>-logo tryk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46,75 kr.<br />
Bosweel-skjorte, hvid, med korte el.<br />
lange ærmer, inkl. broderi . . . . . . . . . . . . . . 175,00 kr.<br />
fås også i damemodel.<br />
Skjorte, Oxford-vævet, hvid, m. korte og<br />
lange ærmer, inkl. broderi . . . . . . . . . . . . . . 110,00 kr.<br />
Sweat-shirt, sort, m. rund hals,<br />
god kvalitet, inkl. <strong>SDM</strong>-broderi . . . . . . . . . . 105,00 kr.<br />
Fleece-jakke uden foer, inkl. <strong>SDM</strong>-broderi . 175,00 kr.<br />
Luksus fleece-jakke med vindtæt foer<br />
og refleks, inkl. broderi . . . . . . . . . . . . . . . . 491,00 kr.<br />
Jakke, sort, vind- og vandafvisende,<br />
m. refleks og aftagelige ærmer . . . . . . . . . . 486,00 kr.<br />
inkl. <strong>SDM</strong>-broderi<br />
Benklæder, hvide, jeans facon . . . . . . . . . . 140,00 kr.<br />
fås også i damemodel med elastik i bag<br />
<strong>SDM</strong>-slips, nobelt og eksklusivt,<br />
marineblå m. diskrete <strong>SDM</strong>-køer . . . . . . . . 100,00 kr.<br />
<strong>SDM</strong>-scoreslips med sjove køer,<br />
farverigt design. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80,00 kr.<br />
<strong>SDM</strong>-cap sort m. <strong>SDM</strong>-broderi . . . . . . . . . . 36,00 kr.<br />
Alle varer (undt. slips) fås fra str. S – XXL (bukser 72-116).<br />
Overstørrelse fra XXXL + 10% (bukser 116-)<br />
Opstart på broderi 50,00 kr.<br />
Alle priser er ekskl. moms<br />
Betaling: 8 dage netto kontant<br />
Levering: Ab lager Herning<br />
Bestillingsskema kan rekvireres hos TØJ TIL ALLE<br />
eller hos <strong>SDM</strong> – <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> på tlf. 8740 5249.<br />
Bestilling af tøj foretages direkte hos:<br />
TØJ TIL ALLE · Metalvej 2 · 6000 Kolding<br />
Tlf. 7553 4344 – Fax 7550 3409<br />
<strong>SDM</strong> tøjkollekton – skjorte og fleece-jakke.<br />
<strong>SDM</strong> tøjkollektion – T-shirt, hvide mønstringsbukser<br />
og sort vindjakke med refleks og aftagelige ærmer.<br />
Eksklusivt <strong>SDM</strong>-slips.
44 Sortbroget kvæg<br />
Halthed - en ond spiral,<br />
hvis kokomforten halter<br />
Af dyrlægerne Henrik Martin og Kenneth Krogh, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
Køer, der har erhvervet sig en klovlidelse eller et andet halthedsproblem,<br />
har meget stor risiko for at blive fastholdt i et<br />
sygdomskompleks, hvis der ikke tages særlig hensyn til dem.<br />
Kroniske skader og gradvis forværring følger, hvis kokomforten<br />
for de syge køer er for dårlig. Det skyldes både staldindretning<br />
(beskaffenhed af båse, gangarealer m.v) og uhensigtsmæssigt<br />
management.<br />
Halthed, ikke mindst i form af<br />
klovlidelser, hører til de mest<br />
betydende sygdomsproblemer<br />
i moderne kvæghold. Tab i forbindelse<br />
med klovproblemer<br />
omfatter udover direkte udgifter<br />
også væsentlige omkostninger<br />
på grund af følgelidelser<br />
(bl.a. stofskifte- og reproduktionsforstyrrelser)<br />
og for tid-<br />
Fakta<br />
4 2007<br />
lig udsætning. Benproblemer<br />
er den mest betydende faktor<br />
for udviklingen af ”taberkøer”.<br />
Ved brug af videoovervågning<br />
har amerikanske forskere skabt<br />
et betydningsfuldt indblik i<br />
hvordan køer færdes og trives<br />
i moderne løsdriftsstalde.<br />
Dette har blandt andet dannet<br />
basis for meget af vores viden<br />
Disponerende faktorer for udvikling af hornrelaterede<br />
klovlidelser er primært:<br />
- Kælvningsrelateret hormonalt betinget svækkelse af strukturer mellem<br />
klovben og klovkapsel.<br />
- Fodringsmæssige mangler (biotin, zink methionin) eller forstyrrelser<br />
(vomacidose).<br />
- Belastningsrelaterede forandringer i kloven (forvoksede yderklove på<br />
bagben, tyndslidning af sålen, fejlagtig klovpleje (ubalance, ujævnheder,<br />
for kraftig beskæring).<br />
Fakta<br />
Disponerende faktorer for udvikling af infektiøse<br />
klovlidelser er primært:<br />
- Indkøb af dyr (evt. raske smittebærere) er den væsentligste årsag til<br />
introduktion af infektiøse klovlidelser i en besætning.<br />
- Spredning og vedligeholdelse af smitten på besætningsniveau afhænger<br />
i høj grad af miljøet i stalden (fugtighed, gødningsforurening).<br />
om kokomfort og den produktionsmæssige<br />
betydning. Der<br />
er også kastet lys over mekanismerne<br />
bag fastholdelse af<br />
halte køer i et sygdomsforløb i<br />
den amerikanske videoundersøgelse.<br />
Under betingelser hvor køerne<br />
har forøget risiko for udvikling<br />
af klovlidelser vil graden af kokomfort<br />
ofte være afgørende<br />
for forløbet. Denne dobbeltvirkende<br />
mekanisme for udvikling<br />
af klovlidelser er beskrevet<br />
af Nigel Cook i figur 1.<br />
Konsekvenser af forstyrrelser i<br />
normalt hviletidsmønster:<br />
Se fig. 2.<br />
Ved væsentlig reduktion i<br />
ligge-/hviletid og øget ståtid<br />
vil klovsundheden påvirkes i<br />
negativ retning. Køer der i forvejen<br />
er disponeret for klovlidelser<br />
vil være ekstra udsatte.<br />
Hvis hviletiden er under ca.<br />
10 timer dagligt, må det forventes<br />
at koste mælkeydelse.<br />
Hviletider under 8 timer dagligt<br />
vil i mange tilfælde have direkte<br />
sundhedsmæssige konsekvenser<br />
– især på klovsundheden.<br />
En måling af hviletiden i 24<br />
danske malkekvægsbesætninger<br />
med sengebåse i 2006 viste<br />
at halvdelen af disse havde<br />
en hviletid på under 10 timer,<br />
hvilket betragtes som kritisk.<br />
(Fortsættes)
Konsekvenser af forstyrrelser i normalt hviletidsmønster:<br />
Figur 2. Fordelingen af koens 24 timer under optimale forhold kan påvirkes af kokomforten og resultere i<br />
nedsat mælkeydelse og øgede sundhedsmæssige forhold. Staldsystemet har indflydelse på, hvor lang<br />
tid koen står, går og bliver malket. Managementrutinerne har indflydelse på hvor lang tid koen ligger. En<br />
4 2007<br />
45 Sortbroget kvæg<br />
høj Figur liggetid 1. Kokomfortens giver højere ydelse betydning og et bedre for sundhedsniveau. den onde spiral i halthed (modificeret efter Nigel Cook ”Get lame-stay lame hypothese”).<br />
Konsekvenser af forstyrrelser i normalt hviletidsmønster:<br />
Figur 2. Fordelingen af koens 24 timer under optimale forhold kan påvirkes Hvad af kokomforten skubber og resultere i<br />
nedsat mælkeydelse og øgede sundhedsmæssige forhold. Staldsystemet hviletidsbalancen?<br />
har indflydelse på, hvor lang<br />
tid koen står, går og bliver malket. Managementrutinerne har indflydelse • Flytning på hvor lang af dyr tid til koen andet ligger. stald-En<br />
høj liggetid giver højere ydelse og et bedre sundhedsniveau.<br />
afsnit vil meget ofte resultere<br />
i at de de første dage bruger<br />
mere tid på at stå (på bekostning<br />
af hviletid). En amerikansk<br />
undersøgelse viste, at<br />
selv ældre køer med kendskab<br />
til staldsystemet brugte 3 timer<br />
mere om dagen på at stå<br />
ved flytning til et andet stald-<br />
Figur 2. Fordelingen af koens 24 timer under optimale forhold kan påvirkes af koafsnit omkring kælvning. Det<br />
Ved komforten væsentlig og reduktion resultere i ligge-/hviletid i nedsat og mælkeydelse øget ståtid vil og klovsundheden øgede sundhedsmæssige påvirkes i negativ retning. forhold. Køer<br />
der i forvejen er disponeret for klovlidelser vil være ekstra udsatte.<br />
må forventes, at kvier, der ikke<br />
Hvis Staldsystemet hviletiden er under har indflydelse ca. 10 timer dagligt, på, hvor må det lang forventes tid koen at koste står, mælkeydelse.<br />
går og bliver malket.<br />
Managementrutinerne har indflydelse på hvor lang tid koen ligger. En høj liggetid kender systemet, vil have end-<br />
giver højere ydelse og et bedre sundhedsniveau.<br />
nu sværere ved at tilpasse sig.
46 Sortbroget kvæg<br />
• Uhensigtsmæssig dimen- Underlagets betyd- (helst med sand) da der ellers<br />
sionering eller indretning ning for forekomsten er risiko for, at køerne står på<br />
af sengebåse (fejlplacering og udviklingen af gummigulvet i stedet for at hvi-<br />
af nakkebom, begrænsende klovlidelser<br />
le i sengene eller at for mange<br />
frontrør, dårligt underlag Betongulve indebærer en be- dyr vælger at ligge på gummi-<br />
m.v.) øger chancen for protragtelig risiko for skader. Især gulvet med deraf følgende hyblemer.<br />
glatte og meget ru / ujævne giejne- og logistikproblemer.<br />
• Utilstrækkelig kapacitet i gulve er belastende. Anven- Drivgange med mudder og<br />
malkestald i forhold til grupdelse af gummibelægning på skarpe sten (og flis) kan være<br />
pestørrelse vil medføre lang strategiske steder vil kunne en væsentlig årsag til såvel<br />
ventetid (stående) ved malk- forbedre komforten væsent- hornrelaterede som infektiøse<br />
ning (denne bør dagligt ikke ligt for køerne på deres daglige klovlidelser (klovbrandbylder).<br />
overstige ca. 1 time pr. malk- vandring rundt i stalden. Især<br />
ning).<br />
arealer i og omkring malkes- Hygiejne på<br />
• Varmestress giver forøget tald (opsamlingsareal, malkes- gangarealer<br />
ståtid, da køerne forsøger tald, returgang, i sving) vil ho- Forekomsten af infektiøse klov-<br />
at opholde sig på de bedst noreres i form af færre skader. lidelser er i høj grad afhængig<br />
ventilerede steder i stalden. Gummibelægning på ædeplad- af hygiejnen i stalden. Jo renere<br />
Desuden lettes køernes varser og andre gangarealer kan gangarealer des mindre risiko<br />
meafgivelse, når de står. Var- også forbedre køernes vilkår, for smitte. Ved faste skrabeanmestress<br />
har også indirekte men skal følges op med høj læg får man den bedste hygiej-<br />
negativ effekt i form af nedsat<br />
grovfoderoptagelse med øget<br />
risiko for vomacidose og dermed<br />
laminitis, hvis de fortsat<br />
indtager kraftfoder. Amerikanske<br />
undersøgelser viste at<br />
køer under varmestress stod<br />
omkring 3 ½ time mere om<br />
dagen (stald med både vandforstøvningsanlæg<br />
og ventilatorer<br />
over gangarealer ved<br />
grad af komfort i sengebåse ne ved at lade dem køre så ofte<br />
foderbord) under forhold<br />
sammenlignelige med den<br />
danske sommer.<br />
• Overbelægning af staldafsnit<br />
vil naturligvis også påvirke<br />
stå-hvile-balancen negativt.<br />
• Fiksering (fanggitter) over<br />
længere tid vil kunne ændre<br />
hviletiden.<br />
Figur 3. Et godt deformerbart underlag som i dybstrøelse, sandbåse eller gode<br />
deformerbare madrasser giver den nødvendige understøttelse, når en ko skal rejse<br />
4 2007<br />
Hvorfor fastholdes sig. de halte køer i deres sygdom<br />
Halte køer reagerer meget mere end raske køer på dårlig kokomfort. Ved flytning er de længere tid om<br />
at vænne sig til nye forhold. De har mindre bevægelsesfrihed, når de rejser og lægger sig, da de prøver<br />
at undgå at belaste ømme punkter. Det giver dårligere balance, større risiko for udskridning og kræver<br />
mere plads. Koen er klar over sit handicap og udskyder den smerte, som opstår i forbindelse med at den<br />
lægger sig. Resultatet er, at koen bliver stående længere tid i sengebåsen, hvis ikke komforten er helt i<br />
top. En undersøgelse viste, at en moderat halt ko i gennemsnit brugte næsten 4 timer mere til at stå i
som muligt. Skrabere på faste<br />
gulve har problemstillingen,<br />
at de slæber en gødningspool<br />
foran sig, hvis størrelse afhænger<br />
af både skrabehyppighed<br />
og hvor langt gødningen skal<br />
skrabes. I disse situationer<br />
skal skrabningerne fortrinsvis<br />
lægges på tidspunkter, hvor<br />
der ikke er ret mange dyr på<br />
gangene ( tidligst 1 time efter<br />
udfodring eller overstået malkning<br />
samt i nattetimer kl. 2-4).<br />
Tværgange, opsamlingsplads,<br />
drivgange og returgange er det<br />
også vigtigt at holde rene for at<br />
få den fulde hygiejne effekt på<br />
klovsundheden.<br />
Hvorfor fastholdes<br />
de halte køer i deres<br />
sygdom<br />
Halte køer reagerer meget<br />
mere end raske køer på dårlig<br />
kokomfort. Ved flytning er de<br />
længere tid om at vænne sig<br />
til nye forhold. De har mindre<br />
bevægelsesfrihed, når de rejser<br />
og lægger sig, da de prøver at<br />
undgå at belaste ømme punkter.<br />
Det giver dårligere balance,<br />
større risiko for udskridning<br />
og kræver mere plads. Koen er<br />
klar over sit handicap og udskyder<br />
den smerte, som opstår<br />
i forbindelse med at den lægger<br />
sig. Resultatet er, at koen<br />
bliver stående længere tid i<br />
sengebåsen, hvis ikke komforten<br />
er helt i top. En undersøgelse<br />
viste, at en moderat<br />
halt ko i gennemsnit brugte<br />
4 2007<br />
næsten 4 timer mere til at stå i<br />
sengebåsen, hvor denne havde<br />
underlag af madras med granuleret<br />
gummi. Til sammenligning<br />
blev ståtiden ikke øget<br />
i sengebåse med sand. Sandunderlaget<br />
giver et bedre greb<br />
og understøttelse og muliggør<br />
aflastning af ømme punkter,<br />
når koen rejser eller lægger sig.<br />
Erfaringsmæssigt ved vi, at<br />
halte køer ved malkning ofte<br />
ender bagest i køen. Dermed<br />
kommer de til at stå og vente<br />
længere end gennemsnittet. I<br />
perioder med varmestress bliver<br />
halte køer belastet mere<br />
end raske køer. Det er observeret,<br />
at moderat halte køer under<br />
moderat varmestress står<br />
1½ time længere i sengebåsen<br />
sammenlignet med raske dyr.<br />
Det siger sig selv, at halte køer<br />
også er stillet langt værre end<br />
raske køer i staldanlæg med<br />
overbelægning, da de hele tiden<br />
har langt større risiko for<br />
ventetid (ved foderbord, drikketrug<br />
og sengebåse). Disse<br />
forhold viser betydningen af,<br />
at det let kan blive en ond cirkel,<br />
hvor koen forbliver halt<br />
(kronisk), hvis der ikke gribes<br />
ind med hurtig behandling og<br />
flytning til et godt og attraktivt<br />
liggeunderlag. Det kunne<br />
fx være i en sygeboks eller aflastningshold<br />
med dybstrøelse<br />
eller sand.<br />
47 Sortbroget kvæg<br />
Staldforhold med<br />
fokus på komfort for<br />
køer og klove<br />
Det er fornuftigt at investere i<br />
god komfort for køer og klove.<br />
Ved planlægning af nyt byggeri<br />
bør der indrettes tilstrækkeligt<br />
dimensionerede sengebåse,<br />
mange tværgange, skridsikre<br />
og komfortable gulve, kort vej<br />
mellem ædeplads, drikkekar og<br />
hvilepladser, gode transportveje<br />
til og fra malkning, mulighed<br />
for sektionering (højdrægtige<br />
kvier, flere hold til goldkøer,<br />
gode kælvningsfaciliteter, skånsomt<br />
nykælverafsnit til kvier og<br />
køer, sygebokse med sand eller<br />
dybstrøelse), enkel logistik med<br />
få flytninger, én sengebås pr. ko<br />
med et godt deformerbart underlag<br />
(god madras eller sand),<br />
én ædeplads pr. ko.<br />
I mange eksisterende stalde vil<br />
kokomforten kunne forbedres<br />
betydeligt, ved<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
tilpasninger af sengebåse<br />
med et minimum af adfærdsbegrænsende<br />
inventar.<br />
udskiftning af madrasser til<br />
tykkere og mere bløde madrasser<br />
eller ombygning til<br />
sandbåse med et minimum<br />
af forhindringer for koens<br />
adfærd.<br />
at gennemgå gulvene med<br />
henblik på fræsning eller<br />
gummibelægning på relevante<br />
steder.<br />
god gulvhygiejne ved hjælp<br />
af en hensigtsmæssig skraber-løsning.
48 Sortbroget kvæg<br />
Det har vist sig, at halte køer<br />
har større gevinst af at gå og<br />
stå på gummiunderlag end raske<br />
køer. Det skåner køerne<br />
mærkbart, nedsætter haltheden<br />
og fremmer afviklingen<br />
af ko-trafikken. Der kan udover<br />
bedre klovsundhed bl.a.<br />
forventes en produktionsgevinst<br />
i form af øget ydelse.<br />
Flere beregninger fra amerikanske<br />
besætninger har vist at<br />
investeringer i god kokomfort<br />
både ved nybyggeri og i eksisterende<br />
stalde kan tjenes ind<br />
4 2007<br />
overraskende hurtigt. Det er<br />
dog vigtigt at gennemgå hele<br />
produktionsapparatet for at<br />
sikre en optimal prioritering af<br />
indsatsområder.<br />
En række tiltag<br />
indenfor management<br />
vil også forbedre<br />
resultaterne:<br />
• Væn kvierne til betongulv<br />
gennem det meste af opvæksten<br />
(fra 5 mdrs. alder).<br />
• Væn kvierne til sengebåse i<br />
god tid inden kælvning.<br />
• Hold gerne kvier adskilt fra<br />
køer (p.g.a. størrelsesforskel /<br />
problemer med dominans).<br />
• Klovbeskær kvier 3-4 mdr.<br />
før kælvning.<br />
• Undgå for mange flytninger -<br />
især omkring kælvning.<br />
• Nykælverafsnit etableres<br />
med minimalt stress (evt.<br />
gummigulv).<br />
• Tilstræb kortest mulig ventetid<br />
for nykælvere ved malkning.<br />
• Én ædeplads (60-90 cm) og<br />
én sengebås (120 cm) p.r dyr<br />
KLOVPLEJE PÅ DEN HALVE TID<br />
Boks til behandling af halte køer<br />
For nærmere information:<br />
www.klovplejeboksen.dk<br />
Henrik Jørgensen, tlf. 21 75 67 35<br />
Boksen anvendes i forbindelse med<br />
fanggitter til de køer, der kræver akut<br />
klovpleje (påsætning af træsko/forbinding)
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
(især højdrægtige og nykælvere).<br />
Fiksering begrænses til<br />
kortere perioder omkring<br />
fodring (og evt. sygdomsbehandling).<br />
Brug ventilatorer (også gerne<br />
over sengebåse)og evt. vandforstøveranlæg<br />
allerede ved<br />
20 grader C.<br />
Læg gummibelægning på<br />
kritiske områder.<br />
Drivgange til evt. græssende<br />
dyr forbedres (evt. rullemåtter).<br />
Køer, som på trods af forebyggende<br />
tiltag bliver halte,<br />
undersøges og behandles så<br />
hurtigt som muligt, da dette<br />
forbedrer chancerne for helbredelse<br />
meget. Etabler sygebokse<br />
(med sand eller dybstrøelse)<br />
til moderat og svært<br />
halte køer. Disse bør ligge tæt<br />
på malkestald. Alternativt skal<br />
der være mulighed for malkning<br />
af halte køer i boksen.<br />
Er det praktisk muligt, kan halte<br />
køer i stedet lukkes på græsfold.<br />
Husk da at sikre tilstrækkelig<br />
forsyning med foder.<br />
Brug af ovenstående principper<br />
til forbedring af kokomforten<br />
vil helt sikkert kunne forbedre<br />
klovsundheden og dyrevelfærden<br />
i mange besætninger.<br />
4 2007<br />
KvægInfo 1762<br />
SCHAUKÜHE<br />
NACHZUCHTEN<br />
TOP-AUKTION<br />
Samstag<br />
2. Februar 2008<br />
9.30 Uhr Hessenhalle, Alsfeld<br />
14.00 Uhr Top-Auktion<br />
SALE IMPRESSIONS<br />
49 Sortbroget kvæg<br />
HESSENS<br />
ZUKUNFT<br />
2008<br />
Aus der Familie von<br />
Despointes James<br />
Sydney EX 94<br />
Buckeye x Despointes Champion<br />
Disney VG 85, geb. 03-2007<br />
Aus der Familie von<br />
Henkeseen<br />
M Hillary EX2 94<br />
Duplex x Kerndtway Morty<br />
Holly VG 87, geb. 05-2007<br />
Außerdem: Jefferson x TIR-AN Jesther Kimono,<br />
Jefferson x Broeks MBM Elsa, Shottle x Gen-I-Beq<br />
Durham Sherry, Bolton x Bahama, Cole RF x Ja-Bob<br />
Jordan Hopi-Red, Lou x Brühlhof Champ Isabelle,<br />
Toystory x Mylady, Elayo x Blacky, Elayo x Europa<br />
und einiges mehr.<br />
Katalog ab 21. Dezember im Internet:<br />
www.zbh.de<br />
Overside Convincer<br />
Delight EX 93<br />
Familie von Snow-N Denise Dellia EX 95<br />
Wildman x Overside Ford<br />
Delight VG 88, geb. 04-2007<br />
Zucht- und Besamungsunion Hessen eG<br />
An der Hessenhalle 1 · D-36304 Alsfeld<br />
Fon: +49 (0) 66 31/7 84 10 · Fax: 7 84 48<br />
E-Mail: kontakt@zbh.de · www.zbh.de
50 Sortbroget kvæg<br />
Kvægavl i Wisconsin,<br />
- hvordan?<br />
Af afkomsinspektør Per Key Kristiansen, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
Wisconsin havde tidligere<br />
været USA’s mælkestat nr.<br />
1, men på grund af mange<br />
små besætninger og en stor<br />
afgang fra erhvervet blev<br />
der for 10 år siden fra officielt<br />
hold givet fordelagtige<br />
etableringsmuligheder for<br />
unge, der ønskede at flytte<br />
deres mælkeproduktion til<br />
Wisconsin.<br />
Måske er det resultatet af<br />
disse politiske beslutninger,<br />
der har resulteret i, at det<br />
var nogle helt andre forhold<br />
vi blev præsenteret for<br />
denne gang. Store stalde laves billigt og enkelt, - her en teltdug der er spændt ud i stedet for<br />
tunge tagplader og mursten<br />
Vi havde en rigtig god og inspirerende<br />
tur, som har efterladt<br />
mange positive indtryk. Specielt<br />
set i forhold til da jeg sidste<br />
gang besøgte området for<br />
netop 10 år siden i forbindelse<br />
med besigtigelse af døtregrupper<br />
efter bestemte tyre. Dengang<br />
var mælkeproducenterne<br />
i Wisconsin meget pressede, og<br />
staldforhold samt dyrevelfærd<br />
var generelt af en ringere standard,<br />
end det vi var vant til på<br />
samme tidspunkt i Danmark.<br />
Fra d. 1 – 7. oktober var en lille<br />
gruppe på 6 personer i USA på<br />
en kort studietur. Det er efterhånden<br />
10 år siden, der sidst<br />
havde været repræsentanter fra<br />
<strong>SDM</strong> - <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> i USA,<br />
så derfor blev det besluttet, at 4<br />
personer fra bestyrelsen sam-<br />
4 2007<br />
men med Keld Christensen<br />
skulle overvære World Dairy<br />
Expo i Madison og samtidig<br />
benytte lejligheden til at se<br />
nogle besætninger i den del af<br />
USA. Jeg var selv inviteret med<br />
som gæst - mange tak for det.<br />
Turen og besøgene var tilrettelagt<br />
efter aftale med World<br />
Wide Sires. I dette ” gamle firma”,<br />
som har serviceret mange<br />
danskere på ture i USA er de<br />
stadig lige gæstfrie og servicemindede,<br />
selvom de ikke sælger<br />
så meget sæd til Danmark<br />
og Europa som tidligere. Men<br />
alligevel har de mange gæster,<br />
og i ugen før og efter Madison<br />
var der omkring 600 gæster fra<br />
hele verden, som de beværtede<br />
ved receptioner og arrangementer.<br />
Strukturudviklingen<br />
i Dairystaten<br />
Wisconsin<br />
Vi startede tirsdag den 2. oktober<br />
om morgen sammen med<br />
Tony Evangelo, der er World<br />
Wide Sires repræsentant i<br />
Danmark, 3 italienere samt en<br />
repræsentant fra Select Sires.<br />
Dagens program var besøg i<br />
5 besætninger. I Wisconsin<br />
har de haft en strukturudvikling,<br />
der minder om den, der<br />
er sket i Danmark. I løbet af de<br />
seneste 10 år er besætningsstørrelsen<br />
i gennemsnit steget<br />
fra ca. 50-55 køer til omkring<br />
120. Det er en udvikling, der<br />
kræver investering i nye stalde<br />
og mekanik, og det fik vi et<br />
tydeligt bevis på i løbet af dagen.<br />
Vi så fire nye stalde byg-
get inden for de senere år, hvor<br />
besætningsstørrelsen var fra<br />
300 til 1.400 køer og en ydelse<br />
på 12-13.000 kg mælk. For det<br />
meste ved 3 gange malkning. I<br />
alle staldene var der fast gulv<br />
og sand i sengebåsene. Et stort,<br />
bredt foderbord med fanggitter<br />
og mulighed for inddeling<br />
af køerne i grupper. En separat<br />
malkestald og opsamlingsplads<br />
i et hus for sig.<br />
Vi så nogle meget velfungerende<br />
køer og stalde, hvor der var<br />
forholdsvis mange ældre køer.<br />
Køerne var i et godt huld og<br />
havde en meget god bevægelse,<br />
så det var vanskelig at finde<br />
køer, der ikke kunne klare sig<br />
i stalden. Afstamningsmæssigt<br />
var de fleste efter Select Sires<br />
tyre og avlsarbejdet, – tyreforslag<br />
og inseminering i besætningen,<br />
var ofte udliciteret<br />
til kvægavlsforeningen. Det<br />
samme er i øvrigt tilfældet med<br />
klovbeskæring.<br />
I et par af besætningerne var<br />
der flere køer efter Durham<br />
og Blitz. Køerne efter Durham<br />
var godt middelstore, enkelte<br />
lidt uharmoniske, men de fleste<br />
med en fantastisk god foryvertilhæftning.<br />
Efter Blitz var<br />
der nogle helt prima og meget<br />
harmoniske ældre køer. Begge<br />
tyre var medvirkende til, at vi<br />
fik et særdeles godt indtryk af<br />
køerne i besætningerne. Ser vi<br />
på de tyre, som de har brugt eller<br />
vælger at bruge, ja så skelede<br />
de lidt mere til eksteriør end<br />
4 2007<br />
de tidligere havde gjort for at få<br />
nogle funktionelle køer.<br />
Imponerende<br />
driftsledelse<br />
Når vi i så store besætninger<br />
blev positivt overrasket, skyldes<br />
det også, at der var et rigtig<br />
godt management, som igen<br />
skyldes en række faktorer. Fast<br />
gulv og sand i sengebåsene giver<br />
gode lemmer og klove og<br />
en god sundhed. Det er bedst<br />
for køerne, - derfor bygger de<br />
stalden på den måde. Malkningen<br />
foregår i forholdsvis små<br />
malkestalde, i hvert fald set i<br />
forhold til antal køer, men så<br />
malker de i mange timer. I besætningen<br />
med 700 køer malkede<br />
et hold malkere i 7 timer,<br />
så var der en time til rengøring<br />
og pause og inden der kom et<br />
nyt hold malkere. Det er et godt<br />
bevis på, at lønniveauet ikke er<br />
så belastende som herhjemme.<br />
Når køerne bliver lukket over<br />
til malkning bliver sengebåsene<br />
renset og gangarealet skrabet,<br />
så køerne kommer tilbage<br />
til et rent staldafsnit flere gange<br />
om dagen.<br />
Generelt var der flere hænder<br />
og dermed også mulighed for<br />
at få alle arbejdsopgaver udført.<br />
Men det kræver en dygtig leder<br />
- ”en ko-mand”, som har fingeren<br />
på pulsen. Kvierne kælver<br />
ved en alder af 23 -24 måneder<br />
og det indikerer, at de er gode<br />
til at passe opdrættet. Mange<br />
opgaver var lagt i faste rammer,<br />
51 Sortbroget kvæg<br />
bl.a. brunstkontrol og klovbeskæring.<br />
Brunstsynkronisering<br />
bliver rutinemæssig anvendt,<br />
og til køer med forlængede<br />
laktationer bruges mange steder<br />
BST. Det er selvfølgelig<br />
forhold, som ikke vil blive accepteret<br />
under danske forhold,<br />
men vi var alligevel lidt imponeret,<br />
da vi kørte hjem mod<br />
hotellet tirsdag aften.<br />
Små og ældre stalde<br />
Dagen efter besøgte vi 3 bindestalde<br />
med fra 45 til ca. 70<br />
køer. Den første stald var en<br />
gammel bindestald. Køerne var<br />
meget tynde, og det var tydeligt<br />
at foderstyrke og management<br />
var på et andet niveau en<br />
dagen før. Ydelsen var da også<br />
kun omkring 8.500 kg mælk,<br />
og som det ofte går i disse besætninger<br />
samledes interessen<br />
sig om nogle kvier, som gik tæt<br />
ved gården.<br />
Derefter kørte vi til ”Gateway<br />
Acres”. En bindestald med ca.<br />
70 køer, hvor der var mange<br />
rigtig gode køer. Ydelsen var<br />
ca. 10.000 kg mælk, og der havde<br />
da også været udstillet en<br />
del på lokale skuer i Wisconsin.<br />
Et familiebrug med høj individuel<br />
pasning og nogle gode<br />
køer efter Durham og særlig et<br />
par unge køer efter Talent vakte<br />
interesse. Et meget gæstfrit ægtepar,<br />
som stolt viste deres køer<br />
frem.<br />
Den tredje besætning var Wilstar<br />
Farm, - to unge avlsinte
52 Sortbroget kvæg<br />
På turen blev der også tid til ordentlige bøffer – hver dag, - velbekomme<br />
resserede kvægbrugere, som<br />
var gået sammen om et projekt<br />
med 65 køer i en bindestald.<br />
Den ene var Lynn Harbaugh,<br />
som var dommer i Madison for<br />
Red <strong>Holstein</strong>, og den anden var<br />
deltidsclassifier i USA. At være<br />
både besætningsejer og classifier<br />
kunne godt tillades, når det<br />
kun var en lille besætning, men<br />
så lille var den nu ikke. Der blev<br />
foretaget mange skylninger og<br />
de havde omkring 250 kælvninger<br />
om året. Et projekt som<br />
var baseret på salg af mange<br />
kvier på gode køer. Efter at importen<br />
af kvæg fra Canada er<br />
stoppet grundet enkelte BSEtilfælde<br />
i Canada, er der et stort<br />
marked for interessante kvier i<br />
USA, og vi fornemmede, at det<br />
4 2007<br />
var et par unge kvægavlere med<br />
fingeren på pulsen.<br />
Torsdag var det Accelerated<br />
Genetics`s dag. I store busser<br />
blev gæster fra mange lande<br />
kørt ud til en nybygget tyrestation.<br />
Her blev vi i to grupper<br />
vist rundt på stationen og fik<br />
præsenteret deres bedste tyre<br />
såsom Potter, Nifty, Billion, Airraid<br />
og Marion. Derefter samledes<br />
alle i et stort telt, hvor vi<br />
blev orienteret om Accelerated<br />
Genetics inden vi sluttede med<br />
en god frokost, som var arrangeret<br />
i dagens anledning.<br />
Til slut blev alle deltagerne kørt<br />
til Valley View Dairy. En stor<br />
malkefarm på 1.200 acres og<br />
700 køer, drevet af far og søn.<br />
Ligesom vi så den første dag,<br />
var der her en meget struktureret<br />
arbejdsdag for de 9 medhjælpere,<br />
og så var der desuden<br />
en fuldtids natarbejder, så der<br />
var kontrol med farmen døgnet<br />
rundt. Også her var bl.a. avlsarbejdet<br />
i besætningen udliciteret<br />
til kvægavlsforeningen. Men niveauet<br />
var ikke så højt som i de<br />
øvrige besætninger af samme<br />
størrelse, men det kan skyldes,<br />
at der har været anvendt mange<br />
”egne tyre” i besætningen indtil<br />
fornylig.<br />
USA er under<br />
forandring<br />
Det var for alle deltagerne en<br />
stor oplevelse at se udviklingen.<br />
Den var noget anderledes end<br />
vi forventede, og det fortæller<br />
kun, at evnen til at tage situationen<br />
til vurdering og ændre<br />
også kan ske hurtigt i USA.<br />
Uanset hvad vi havde forventet<br />
af ”kotyper” i så store besætninger,<br />
var det nogle meget stærke<br />
køer med væsentlig mere<br />
”funktionalitet” end forventet.<br />
Vi kan altså stadig forvente at<br />
finde godt avlsmateriale i USA,<br />
og vi skal være opmærksomme<br />
på, at den funktionalitet, vi har<br />
sammen med holdbarheden i<br />
så store besætninger også har<br />
at gøre med ”balanceret” avl<br />
med type.
Indavl i <strong>Holstein</strong>racen<br />
på retur?<br />
Af dr. Tom Lawlor, <strong>Holstein</strong>foreningen i USA<br />
I de senere år har <strong>Holstein</strong>avlere<br />
udtrykt bekymring<br />
over stigende indavl indenfor<br />
racen.<br />
Der er kommet udtalelser som<br />
”vi indsnævrer vore genetiske<br />
base”, ”alle kontraktkøer er<br />
drægtige ved de samme få tyre”<br />
og ”kun nogle enkelte fædre<br />
og morfædre optræder blandt<br />
toptyrene”.<br />
Og naturligvis den vigtigste af<br />
alle: ”Det er på tide, at vi gør<br />
noget”. Sandheden er at vi er<br />
gået i aktion og nu kan begynde<br />
at se nogle forbedringer.<br />
Før vi ser på udviklingen, må<br />
vi huske at årsagen til denne<br />
indavl er massiv brug af nogle<br />
fremragende individer, som er<br />
grundlaget for racens nuværende<br />
høje stade. Vores mål<br />
er ikke at fjerne deres gener i<br />
fremtiden, men at kontrollere<br />
en eventuel stigning i indavls-<br />
Effekt af indavl<br />
4 2007<br />
Stigning i indavl fordelt over 3-års perioder<br />
graden. Vi har ingen ønsker om<br />
at nå et nulpunkt m.h.t. indavl,<br />
men at holde styr på den.<br />
Indavlsgraden for kalve født i<br />
2007 er 5,27 %, en stigning på<br />
kun 0,01 % fra det foregående<br />
år og den laveste efter 1992, da<br />
den toppede.<br />
Indtil omkring 1980 var indavlsgraden<br />
under 0,2 %, men de<br />
følgende 10-12 år, da der blev<br />
satset på nogle få egenskaber,<br />
skete der et voldsomt opsving.<br />
Med de senere års avlspolitik,<br />
hvor der tages større hensyn<br />
til brugsegenskaber, er det gået<br />
den rigtige vej, og <strong>Holstein</strong> har<br />
53 Sortbroget kvæg<br />
Fødselsår Indavlsgraden i slut- Ændring over<br />
ningen af denne periode 3-års periode<br />
2005 - 2007 5,27 +0,22<br />
2002 - 2004 5,05 +0,37<br />
1999 - 2001 4,68 +0,41<br />
1996 - 1998 4,27 +0,55<br />
1993 - 1995 3,72 +0,68<br />
1990 - 1992 3,04 +0,77<br />
den laveste indavlsgrad blandt<br />
de mest udbredte malkeracer i<br />
USA.<br />
Men en stigning er der dog<br />
stadig, og <strong>Holstein</strong>foreningen<br />
opfordrer da også til påpasselighed<br />
for at bevare bredden<br />
i afstamning, således at racen<br />
også fremover kan være attraktiv<br />
for de avlere, der vil ”holde<br />
ved” den.<br />
(Oversat og redigeret af<br />
Anders Vestergaard)<br />
Indavlsdepression angivet som ændring i præstation ved stigning i indavlsgraden på 1%<br />
Egenskab Enhed Race Indavlsdepression Antal undersøgelser<br />
Mælkeproduktion, 305 dage kg <strong>Holstein</strong> -27,10 6<br />
Fedtproduktion, 305 dage kg <strong>Holstein</strong> -0,95 6<br />
Proteinproduktion, 305 dage kg <strong>Holstein</strong> -0,86 5<br />
Overlevelse til givet tidspunkt % <strong>Holstein</strong> -0,40 1<br />
Kælvningsinterval dage <strong>Holstein</strong> 0,18 3<br />
Alder ved 1. kælvning dage <strong>Holstein</strong> 0,65 1<br />
Vægt ved 1. kælvning kg <strong>Holstein</strong> -1,60 1<br />
Produktiv livstid dage <strong>Holstein</strong> -5,96 1<br />
Livstids nettoindtjening $/ko <strong>Holstein</strong> -24,40 1
54 Sortbroget kvæg<br />
World Dairy Expo<br />
Af afkomsinspektør Per Key Kristiansen, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
”World Dairy Expo”, som vi<br />
normalt kalder Madisonskuet,<br />
er som navnet<br />
antyder verdens førende<br />
udstilling af malkekvæg.<br />
I alt 7 forskellige racer er<br />
repræsenteret med 2.483<br />
dyr i kataloget, hvoraf ca.<br />
60-70 % møder på skuet.<br />
Alle racer på nær Red <strong>Holstein</strong><br />
har deres egen auktion, men<br />
<strong>Holstein</strong>s er den største med<br />
en omsætning på 781.300 dollar<br />
i 2007. 38 kvier blev solgt til<br />
en gennemsnitspris på 20.561<br />
dollar, og den dyreste Budjon<br />
Redmarker Desire RC kostede<br />
85.000 dollar. En ren <strong>Holstein</strong>kvie<br />
med rødbroget skind.<br />
30 kvier pr hold<br />
Ved bedømmelse af kvierne var<br />
i alt 191 kvier delt i 7 hold, så<br />
nogle af holdene var på over<br />
30 dyr. Det er et fantastisk syn<br />
at se, når så store hold roligt<br />
og meget stilfuldt bevæger sig<br />
rundt i den store arena. Dommer<br />
ved <strong>Holstein</strong>-kvier og køer<br />
var Barclay Phoenix, Canada,<br />
og som hjælpedommer havde<br />
han Gerald Coughlin, Canada.<br />
Efter ca. en omgang udpeger<br />
dommeren de første 15 -20 dyr,<br />
som stiller op midt i ringen, og<br />
ringassistenten kalder resten<br />
sammen på en række bagved.<br />
Når dyrene bliver kaldt ind for<br />
4 2007<br />
På Madison-skuet blev Elleeta Skybuck Lucy Grand Champion vinder.<br />
opstilling, kommer trækkerne<br />
hurtigt med dyrene og stiller<br />
op, og det kunne de danske<br />
mønstrere godt lære noget af.<br />
Dommeren vurderer den bedste<br />
halvdel af dyrene, endnu<br />
mens de står på en række midt<br />
i ringen og sender dem derefter<br />
rundt i ringen med det bedste<br />
dyr først. Hjælpedommeren<br />
oprangerer den dårligste halvdel,<br />
og hele holdet kommer en<br />
gang rundt i ringen, afsluttende<br />
med at de 10 bedste stiller op til<br />
en kommentar fra dommeren.<br />
Holdet slutter med at fløjdyret<br />
bliver fotograferet sammen<br />
med en<br />
”Dairy Prinsesse” i det ene<br />
hjørne af hallen, medens næste<br />
hold trækker ind.<br />
De 2 bedste kvier fra hvert<br />
hold går videre til en afsluttende<br />
finale med udpegning af<br />
Champion og Reserve cham-<br />
pion. Bedste <strong>Holstein</strong>-kvie på<br />
Madison 2007 blev Ms Atlees<br />
Roy Autumn-Et. En datter efter<br />
tyren Roy, som vi også har<br />
set mange gode køer efter i<br />
Danmark og Reserve champion<br />
blev en 20 mdr. gammel<br />
kvie efter Pursuit September<br />
Storm-Et.<br />
Chekkede køer<br />
Bedømmelsen af <strong>Holstein</strong>-køerne<br />
foregik fra tidligt på formiddagen.<br />
Jeg stod den første<br />
halve time ude ved indgangen<br />
til den store hal og beundrede<br />
de unge køer efterhånden som<br />
de kom frem. Ofte tre til fire<br />
mand omkring en ko, så hun er<br />
helt klar til at komme ind i ringen.<br />
Alle køerne var klargjorte<br />
til mindste detalje, og inden de<br />
kom ind i forhallen blev de alle<br />
kontrolleret af 2 officials, som<br />
tjekkede at hårene i overlinien
De fire bedste køer ved den afsluttende konkurrence<br />
ikke var længere end 2,5 cm, og<br />
at der ikke var brugt kunstige<br />
hår. Først når disse to herrer<br />
havde godkendt koen, fik hun<br />
lov at komme ind. Efter bedømmelsen<br />
blev yveret på alle<br />
fløjkøerne scannet.<br />
Funktionaliteten er<br />
kommet med ved<br />
bedømmelsen<br />
Bedømmelsen af køerne foregik<br />
efter samme procedure som<br />
hos kvierne. Også her var dyrene<br />
inddelt i meget store hold,<br />
hvor 219 køer var delt i 9 klasser<br />
efter alder. Generelt blev<br />
der i bedømmelsen lagt meget<br />
stor vægt på bevægelse, lem-<br />
4 2007<br />
mer og malkeorganer og i forhold<br />
til for 10 år siden, hvor jeg<br />
overværede Madison, fornemmede<br />
jeg, at de ekstremt store,<br />
meget malkeprægede køer blev<br />
holdt lidt tilbage, hvis lemmer<br />
og malkeorganer ikke var helt<br />
i top.<br />
Grand Champion-ko blev<br />
den seks års gamle ko Elleeta<br />
Skybuck Lucy efter tyren Hanoverhill<br />
Skybuck, og Reserve<br />
Champion blev Roy-koen Harvue<br />
Roy Frosty. Mange af de<br />
udstillede køer er efter kendte<br />
eksteriørtyre, og som bedste<br />
tyrefar blev udpeget Regancrest<br />
Elton Durham-ET, som vi også<br />
så flere køer efter i de besætnin-<br />
55 Sortbroget kvæg<br />
ger, vi besøgte de første dage.<br />
En anden tyr som bør nævnes<br />
er Stormatic, som i klassen af<br />
køer, der var 4 år, besatte første,<br />
anden, tredje, femte og syvende<br />
pladsen. Meget imponerende i<br />
et hold på 34 køer.<br />
Show<br />
Madison er et imponerende<br />
show. I år var der 67.000 besøgende,<br />
hvoraf de 3000 er gæster<br />
fra 90 forskellige lande. Alle<br />
verdens førende firmaer med<br />
salg af sæd og avlsmateriale<br />
er repræsenteret, og Norden<br />
var da også repræsenteret ved<br />
Dansire International med Anders<br />
Andersen i spidsen.
56 Sortbroget kvæg<br />
Nationalskuet i Cremona<br />
Af afkomsinspektør Jørgen Knudsen, <strong>Dansk</strong> Kvæg<br />
I forbindelse med World<br />
Classifiers Workshop i<br />
Cremona, Italien, blev der<br />
arrangeret besøg på landets<br />
nationalskue. Vi så et meget<br />
flot skue med professionelle<br />
udstillere, meget<br />
flotte dyr.<br />
Italien har jo også flere gange<br />
været helt i top på det Europæiske<br />
skue – så at det var gode<br />
køer overraskede overhovedet<br />
ikke. En gruppe avlere samt<br />
flere af kvægavlsforeningerne<br />
går stærkt ind for eksteriørtyre,<br />
og fædre samt morfædre til de<br />
udstillede dyr var for de flestes<br />
vedkommende rene eksteriørtyre<br />
med stor vægt på primært<br />
canadiske afstamninger, men<br />
også andre tyre, der avler særdeles<br />
godt eksteriør. På selve<br />
nationalskuet var der udstillet<br />
134 kvier og 117 køer.<br />
Cremonaskuet blev indledt<br />
med et juniorshow for unge op<br />
til 26 år, og i de klasser var der<br />
kun udstillet kalve og kvier. Juniorshowet<br />
blev afholdt for trefie<br />
gang, og var et nyt tiltag for<br />
at tiltrække nye udstillere og<br />
flere unge mennesker, - et tiltag<br />
der efter sigende har givet flere<br />
udstillere på de lokale skuer.<br />
Mønstrerne i det egentlige show<br />
var noget ældre og meget professionelle,<br />
og der var nok også<br />
brugt andet end blot vand og<br />
sæbe til at gøre køerne klar til<br />
4 2007<br />
Vinderen i Cremona blev Toc-Farm Allen Amyly.<br />
bedømmelse. Alt i alt et meget<br />
flot show, men ikke noget for<br />
almindelige mælkeproducenter<br />
eller avlere, der ikke driver det<br />
100 procent professionelt. 117<br />
udstillede køer i et land med<br />
1,1 million kontrollerede køer<br />
er da heller ikke meget.<br />
Køerne var inddelt i 7 hold<br />
med 28 i det største hold. Hos<br />
kvierne var der i holdet i aldersgruppen<br />
9-12 måneders<br />
udstillet hele 37 kvier. En lidt<br />
speciel måde at bedømme på<br />
Fløjkøer i de enkelte hold<br />
bevirkede da også at det blev<br />
noget langtrukkent. Det var<br />
således også kun de første 5<br />
dyr der fik en begrundelse, de<br />
resterende blev bare sendt ud<br />
efter oprangeringen.<br />
Samme linje i<br />
bedømmelserne<br />
Der var italienske dommere<br />
ved skuet, Paolo Ciceri og<br />
Guido Oitano, men det var dog<br />
mest førstnævnte der oprangerede<br />
køerne og derfor fun-<br />
All. Elisa Talent Infuocata Talent × Rubens<br />
Bonnyfarm Leader Lynn Leader × Belt<br />
Castelverde Integrity Suellen Integrity × Red Marker<br />
Azalea Banderas Marzia Banderas × Lee<br />
Sambugaro Laura Lee 354 Lee × Storm<br />
Toc-farm Allen Amyly Allen × Progress<br />
Al-Pe Doriana Quartz × Astra
Vinderkøerne med hele ”familien” af ejere, fittere, dommere og Anafi-ledelse<br />
gerede som dommerformand.<br />
Det gjorde han meget godt, og<br />
generelt valgte han køer efter<br />
nogenlunde samme linie som<br />
vi gør i Danmark. Der var dog<br />
tale om køer med betydelige<br />
rammer, men stadig harmoniske<br />
med gode ben og malkeorganer.<br />
Generelt var kvaliteten<br />
god, men i de yngre hold var<br />
der nogen variation, og set i<br />
forhold til antallet af køer ikke<br />
imponerende.<br />
De byttede plads i år<br />
Bedste ældre blev Allen Amyly,<br />
en imponerende ko som med<br />
sin fantastiske udstråling slog<br />
4 2007<br />
sidste års vinder Doriana. Det<br />
er begge nogle helt prima køer.<br />
Den bedste yngre blev en suveræn<br />
typeko, Banderas Marzia,<br />
foran Integrity Suellen. Marzia<br />
vandt helt klart på sin bedre<br />
type.<br />
Bedste kvie blev Bel Lyster<br />
Morena (Lyster × Gelpro). Vi<br />
overværede ikke bedømmelsen<br />
af kvierne, som foregik om formiddagen,<br />
men før finalen blev<br />
de bedste kvier præsenteret. De<br />
var gennemgående store, meget<br />
dybe og meget malkeprægede.<br />
At ANAFI – Italiens <strong>Holstein</strong><br />
– kan stille med vinderkøer på<br />
de skuer, hvor de dukker op,<br />
57 Sortbroget kvæg<br />
er helt klart. De har køerne en<br />
tand bedre end i mange andre<br />
lande, og det var også klart på<br />
nationalskuet 2007. At så de<br />
italienske tyre knap er så fremtrædende,<br />
kan samtidig konstateres,<br />
men i en række lande<br />
får selv de bedste tyre jo også<br />
knap de samme chancer hos de<br />
mest interesserede udstillere.
58 Sortbroget kvæg<br />
Australien – en oplevelse<br />
Af Keld Christensen, <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
35 personer havde en fantastisk tur over 16 dage til Australien.<br />
Landet er stort, - større end Europa, men der bor kun tre<br />
gange så mange mennesker som i Danmark, så infrastrukturen<br />
med veje, sundhedssystemer m.m er dyr at holde på et højt<br />
niveau for alle indbyggere. Landet har i de fleste områder lidt<br />
af tørke de seneste 7 år, og det kunne både ses og høres.<br />
Der er løbende de seneste år<br />
sket større reduktioner i produktionen<br />
både af animalske<br />
produkter såvel som af planteprodukter.<br />
Flere besætninger<br />
med mælkeproduktion, kødproduktion,<br />
får samt planteavl<br />
havde været nødt til at reducere<br />
den animalske produktion til<br />
mange steder 2/3 af normalen<br />
og reduktionen i planteproduktionen<br />
kom helt af sig selv.<br />
Nedbørsmængderne har været<br />
4 2007<br />
meget begrænsede, og det kan<br />
anføres, at vand til husholdningen<br />
mange steder er baseret på<br />
opsamlet regnvand og oplagret<br />
i mørke beholdere. Det fungerede<br />
fint, og vi blev i hvert fald<br />
ikke syge af det. Tilladelser til<br />
markvanding var af samme<br />
grund begrænset, - de fleste vi<br />
hørte til 20-25 % af den tilladte<br />
mængde. Men høstes skulle der,<br />
selv om udbytterne var små.<br />
Koalaen er vel sammen med kænguruen<br />
et af de kendteste dyr i Australien.<br />
De er i hvert fald dejlige at røre ved og<br />
meget rolige, - deres hovedspise er de<br />
euforiserende eukalyptus blade<br />
Den animalske produktion foregår stort set alle steder i<br />
store enheder. Mælkeproduktionen<br />
er med 400-500-600 køer<br />
eller flere, og her mødte vi en<br />
meget interesseret <strong>Holstein</strong>avler,<br />
hvor nordamerikanske tyre<br />
var de absolut foretrukne. Han<br />
var ikke modtagelig for vores<br />
charme omkring totale avlsmål<br />
med alle egenskaber hos <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Holstein</strong>. Den modsatte type<br />
havde 600 køer i en stor stald<br />
med karussel, ingen ydelsesregistrering<br />
overhovedet, 10<br />
Familien Vigh Jensen, Arden, nød alle<br />
sammen tuern - her med de imponerende<br />
bygningsværker Operahuset og<br />
Habour Bridge i baggrunden.
Når vi så flokke af køer – så var de store. Her en god flok med overvejende nordamerikanske fædre.<br />
”Ferdinand’er” til at sørge for<br />
nye kalve næste år på besætningens<br />
køer og kvier, og han<br />
lage slet ikke skjul på, at den<br />
kommercielle tanker var ikke<br />
blot fremherskende men den<br />
eneste. Også her blev jeg af de<br />
øvrige deltagere belært om, at<br />
han var endnu længere uden<br />
for pædagogisk rækkevidde for<br />
vore informationer om kendskab<br />
til sundhed, reproduktion<br />
og avlsarbejde generelt.<br />
Så succesen var ikke stor set<br />
med markedsføringsøjne. Der<br />
var derimod større held hos en<br />
avler med Jersey og <strong>Holstein</strong>,<br />
men han meddelte klart, at Jersey<br />
var på vej ind, og at de snart<br />
havde eneretten i staldene. Men<br />
hvilke Jerseykøer.<br />
Turister<br />
Vi brugte et par dage i den dejlige<br />
by Sydney. Vi var på rundture,<br />
og her er det Utzons Operahus<br />
og Harbour Bridge gør<br />
4 2007<br />
størst indtryk. En tur ad Langelinie<br />
med den lille Havfrue<br />
og Amalienborg kan nok gøre<br />
lykke hos en flok japanere eller<br />
amerikanere på krydstogt med<br />
stop i København, men for os<br />
var Sydney en lige så stor oplevelse.<br />
Videre på vores færd så vi<br />
den storslåede men tørre natur,<br />
den olympiske landsby med<br />
især søde minder for kronprinsen,<br />
håndboldpigerne samt<br />
flere andre sportsfolk.<br />
Vores afslutning nord for Brisbane<br />
med tur ud i Stillehavet<br />
med stop ved en pontonbro<br />
ved Great Barrier Reef var<br />
fantastisk. Nok var en del af<br />
os kortvarigt søsyge, men at<br />
sejle i både med glasbund eller<br />
snorkle rundt i det blå hav<br />
var fantastisk. Os der slugte for<br />
meget vand ved snorklingen<br />
nøjedes senere med almindelig<br />
hundesvømning på 20 m vand.<br />
En fantastisk afslutning på turen.<br />
59 Sortbroget kvæg<br />
Hvorhen næste gang<br />
<strong>Holstein</strong>folk har altid haft lyst<br />
til at rejse, når tid og økonomi<br />
rakte til det. Det gør den tilsyneladende<br />
for en gruppe, idet<br />
flere stillede spørgsmål: Hvorhen<br />
næste gang. Over tre år har<br />
vi haft godt 160 deltagere på<br />
ture til New Zealand, Brasilien<br />
og Australien, - så derfor tager<br />
vi nok et sabbatår og prøver<br />
igen i 2009. Hvorhen – vides<br />
ikke endnu.<br />
Vi skal til den tid have en ny<br />
rejseleder. Arne Nielsen, tidligere<br />
landskonsulent, har meddelt,<br />
at han ikke vil stå med<br />
ansvaret længere på grund af at<br />
også hans dåbsattest bliver ældre.<br />
Han har på en række ture<br />
været en fremragende guide<br />
og rejseleder, og der lød fra<br />
turens deltagere samt fra os arrangører<br />
en kæmpestor tak for<br />
hans levende, venlige og dejlige<br />
måde at føre os sikkert frem i<br />
verden.
nde ko i<br />
ælk, og<br />
un vuniegruppe<br />
rdatter –<br />
20 medi<br />
stalden.<br />
februar<br />
ersigt er<br />
familien<br />
gur. Mer<br />
begge i<br />
reninger.<br />
60 Sortbroget kvæg<br />
KORTnyt<br />
4 2007<br />
AGRO NORD 2007 2008<br />
Danmarks De seks nordjyske eneste kvægfaglige <strong>SDM</strong>-avlsforeninger udstilling har afholdes været onsdag samlet<br />
den for at 7. marts udstikke i Messe- retningslinierne og Agrocentret for kvægudstillingen, i Aars. der<br />
er programsat til onsdag den 5. marts. Der er givet tilsagn<br />
•Alle sædsælgende firmaer og organisationer er inviteret<br />
fra de firmaer, der sælger sæd til de danske mælkepro-<br />
til at udstille afkomsgrupper. Allerede nu kan vi<br />
ducenter,<br />
fortælle,<br />
herunder<br />
at der forventes<br />
også Dansire<br />
4 – 6 grupper<br />
- eller hvad foreningen<br />
fremover skal kaldes om at deltage med afkomsgrupper.<br />
•Udstillingen Samtidig har er arrangørerne åben for alle, strammet der har lyst reglerne til at deltage op med<br />
hensyn med dyr til af hvad malkerace der skal til for at komme med grupper.<br />
•For Der kan første derfor gang forventes er der mulighed en god præsentation for at udstille af kvier de tyre,<br />
som er mest efterspurgte.<br />
•<strong>SDM</strong> – <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> afholder en »stille-auktion« over<br />
Dagens forløb vil ikke afvige meget fra de senere år, men<br />
embryoner på skuet<br />
nye tiltag er altid velkomne, og nye ideer vil blive vur-<br />
•Agro deret. AGRO Nord afsluttes NORD skulle med en gerne eliteauktion være stedet over udvalgt hvor alle<br />
kvægbrugere avlsmateriale. kunne Der kan få udbytte til auktionen af at komme tilmeldes for kalve, at hente<br />
inspiration. kvier og køer efter gældende regler<br />
•Tilmeldingsfrist De enkelte avlsforeninger for alle kategorier har også er påtaget fredag sig den et 9. medfeansvarbruar til med sekretariatet hensyn til at få de bedste dyr frem, det<br />
gælder til selve udstillingen, men bestemt også til den<br />
•Alle medlemmer af <strong>SDM</strong> – <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> har gratis<br />
afsluttende auktion, der finder sted fra kl. 19.30. Her ef-<br />
adgang. Billetter vedlægges i næste nummer af<br />
terspørger vi ikke alene kviekalve, men ser også meget<br />
Sortbroget Kvæg<br />
gerne større kvier, ligesom en enkelt eller to virkelig gode<br />
•Der og interessante vil blive tilbudt køer vil gratis være bustransport meget velkomne. til og fra skuet.<br />
AGRO Tilbuddet NORD vil har omfatte fået så de godt syd- og et navn, sønderjyske at udstillerne kvæg- af<br />
maskiner brugere og teknik er meget interesserede i at deltage.<br />
•Husk Det skyldes at læse selvfølgelig, mere om udstillingen at stort set og alle den besøgende gratis bus er<br />
potentielle transport kunder og at hele udstillingen afvikles over<br />
én i næste dag, ganske nummer vist af Sortbroget en meget hektisk Kvæg dag, men det er<br />
•På<br />
den måde,<br />
gensyn<br />
de<br />
til<br />
seks<br />
AGRO<br />
foreninger<br />
NORD 2007,<br />
bag<br />
hvor<br />
AGRO<br />
kvægfolk<br />
NORD ønsker<br />
møder<br />
at<br />
medvirke<br />
kvægfolk<br />
på.<br />
Med Jens venlig Holm Danielsen<br />
hilsen<br />
Agro Nord 2007<br />
Mail adresse joc@dansire.dk<br />
eller tlf. 99 98 97 39.<br />
Funkis-døtre<br />
med succes i<br />
Luxembourg<br />
Ved landsskuet i Luxembourg<br />
29.06 – 01.07.2007 var udstillet<br />
to døtre efter T Funkis, som<br />
begge kom på fløjen i deres<br />
hold, og den ene vandt tillige<br />
prisen som bedste yngre ko.<br />
Ejeren af denne er Pascal Vaessen,<br />
en af landets førende<br />
kvægavlere. 4 af hans køer<br />
vandt også konkurrencen for<br />
besætningsgrupper af eget tillæg.<br />
Med i denne samling var<br />
en Jocko Besne-datter, der stod<br />
på andenpladsen i samme hold<br />
som ovennævnte Funkis-ko og<br />
udpegedes som koen med de<br />
bedste malkeorganer i gruppen<br />
yngre køer.<br />
Vidste du<br />
om avl<br />
Registreringer for reproduktions-,<br />
lemme- og stofskiftesygdomme<br />
i 1. til 3. laktation<br />
anvendes i beregningerne af<br />
avlsværdital for øvrige sygdomme.<br />
I beregningerne indgår<br />
den første sygdomsbehandling<br />
for hver af grupperne.<br />
I figur 1-3 på side 61 er vist<br />
antal førstegangsbehandlinger/<br />
100 køer, samt det totale antal<br />
tilfælde/100 køer opdelt på laktation<br />
og race.
eregningerne af avlsværdital for øvrige sygdomme. I beregningerne indgår den første<br />
sygdomsbehandling for hver af grupperne.<br />
I nedenstående figur 1-3 er vist antal førstegangsbehandlinger/100 køer, samt det totale antal<br />
61 Sortbroget kvæg<br />
tilfælde/100 køer opdelt på laktation og race.<br />
I nedenstående figur 1-3 er vist antal førstegangsbehandlinger/100 køer, samt det totale antal<br />
tilfælde/100 køer opdelt på laktation og race.<br />
1. behandlinger<br />
25<br />
Alle behandlinger<br />
1. behandlinger<br />
25<br />
20<br />
Alle behandlinger<br />
Antal Antal tilfælde/100 tilfælde/100 køer køer<br />
20<br />
15<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
Figur 1. Antal førstegangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100<br />
Figur 1. Antal førstegangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100 køer for<br />
køer for reproduktionssygdomme<br />
reproduktionssygdomme<br />
Figur 1. Antal førstegangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100 køer for<br />
reproduktionssygdomme<br />
1. behandlinger<br />
25<br />
Alle behandlinger<br />
1. behandlinger<br />
25<br />
20<br />
Alle behandlinger<br />
Antal Antal tilfælde/100 tilfælde/100 køer køer<br />
0<br />
20<br />
15<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
0<br />
4 2007<br />
Hvordan døde<br />
dyret?<br />
Nu kan du indberette om dyret<br />
er selvdødt eller aflivet. Husk<br />
også at indberette afgangsårsag.<br />
Begge dele er vigtig viden<br />
for både besætningsejer og<br />
kvægbruget som helhed.<br />
Indtil nu har der kun været én<br />
omsætningskode for døde dyr,<br />
nemlig kode 9, ”Afgang, Død”.<br />
Imidlertid er det vigtig viden<br />
at kunne skelne mellem død<br />
på grund af aflivning, eller om<br />
dyret er selvdødt. Derfor har<br />
vi nu fået omsætningskode 19,<br />
”Afgang, Aflivning”, der ligesom<br />
kode 9 er lovpligtig. Kode<br />
19 kan indtastes både i Dyreregistrering<br />
og KvikKoen.<br />
”Afgang, Aflivning” skal ikke<br />
anvendes til kalve, der aflives<br />
som spæde uden øremærke.<br />
Disse skal som hidtil indberettes<br />
i forbindelse med kælvningen,<br />
hvor man bruger tilstandskode<br />
9. ”Aflivet som spæd”<br />
ÅRSAGERNE TIL SELVDØ-<br />
DE dyr kan være andre end<br />
årsagerne til aflivning af dyr.<br />
Og med to koder for hhv. aflivning<br />
og selvdød er det muligt<br />
at sortere dødsfaldene. Det vil<br />
give besætningsejeren og hans<br />
rådgivere et mere klart billede<br />
af eventuelle problemer.<br />
HVORFOR DYRET ER AFLI-<br />
VET eller selvdødt er imidlertid<br />
også vigtigt at vide. Derfor<br />
bør besætningsejeren også indberette<br />
årsagerne til dødsfaldet.<br />
Årsagskoderne er lavet sådan,<br />
at enhver årsag kan passes ind<br />
i en af koderne. Det gælder alt<br />
fra manglende frugtbarhed til<br />
at dyret blev kørt over af et tog<br />
eller døde af alderdom. Des-<br />
1. lakt, <strong>SDM</strong><br />
1. lakt, <strong>SDM</strong><br />
2. lakt, <strong>SDM</strong><br />
2. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, <strong>SDM</strong><br />
1. lakt, RDM<br />
1. lakt, RDM<br />
2.lakt, RDM<br />
2.lakt, RDM<br />
3. lakt, RDM<br />
3. lakt, RDM<br />
1. lakt, JER<br />
1. lakt, JER<br />
2.lakt, JER<br />
2.lakt, JER<br />
1. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, JER<br />
1. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, JER<br />
2. lakt, <strong>SDM</strong><br />
2. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, <strong>SDM</strong><br />
1. lakt, RDM<br />
1. lakt, RDM<br />
2.lakt, RDM<br />
2.lakt, RDM<br />
3. lakt, RDM<br />
3. lakt, RDM<br />
1. lakt, JER<br />
1. lakt, JER<br />
2.lakt, JER<br />
2.lakt, JER<br />
3. lakt, JER<br />
3. lakt, JER<br />
Figur 2. Antal 1. gangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100 køer for<br />
Figur stofskiftelidelser<br />
2. Antal 1. gangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100<br />
Figur 2. Antal 1. gangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100 køer for<br />
køer for stofskiftelidelser<br />
stofskiftelidelser<br />
Antal tilfælde/100 køer<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
1. lakt, <strong>SDM</strong><br />
2. lakt, <strong>SDM</strong><br />
3. lakt, <strong>SDM</strong><br />
1. lakt, RDM<br />
2.lakt, RDM<br />
3. lakt, RDM<br />
1. lakt, JER<br />
2.lakt, JER<br />
1. behandlinger<br />
Alle behandlinger<br />
3. lakt, JER<br />
Figur 3. Antal førstegangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100<br />
Figur 3. Antal førstegangsbehandlinger/100 køer og total antal behandlinger/100 køer for<br />
køer for lemmesygdomme<br />
lemmesygdomme
62 Sortbroget kvæg<br />
værre indberettes afgangsårsagen<br />
kun på 30 % af de køer, der<br />
går til slagtning eller er døde.<br />
Det bør vi kunne gøre bedre.<br />
Til sammenligning indberetter<br />
svenskerne afgangsårsag på 85<br />
% af køerne. For at gøre denne<br />
del af indberetningen lettere,<br />
arbejder vi i øjeblikket på en<br />
teknisk løsning, så afgangsårsagerne<br />
popper op, når koen<br />
udskrives af besætningen via<br />
Dyreregistrering eller Kvik-<br />
Koen.<br />
KORREKT OG KONSE-<br />
KVENT registrering vil ikke<br />
kun give besætningsejeren og<br />
hans rådgivere en mere nuanceret<br />
vurdering af eventuelle problemer.<br />
Det vil også være meget<br />
værdifuldt i arbejdet med at<br />
nedbringe dødeligheden blandt<br />
kalve og køer på landsplan.<br />
<strong>Dansk</strong> Kvæg opfordrer derfor<br />
til korrekt registrering af selvdød<br />
eller aflivning, kombineret<br />
med konsekvent indberetning<br />
af afgangsårsag på alle dyr, som<br />
dør på ejendommen, og på alle<br />
hundyr, der afgår til slagtning.<br />
Ole Klejs Hansen<br />
Ydelsestal<br />
fra Sverige<br />
2006-07<br />
Aldrig er der sket en større<br />
nedgang i kontrolforeningsvirksomheden<br />
end i det netop<br />
afsluttede år, oplyser tidsskriftet<br />
”Husdjur”. 747 besætninger og<br />
21.000 færre køer. Den mindste<br />
tilbagegang er sket i region<br />
Halland, der som sædvanlig<br />
er førende m.h.t. kg EC-mælk,<br />
med en fremgang fra i fjor på<br />
105 kg nu næsten 10.000 kg!<br />
Helt nøjagtigt 9.916 kg.<br />
4 2007<br />
Ydelsen i Sverige 2006-07:<br />
Antal<br />
besætninger<br />
Siden 1997 er SLB’s mælkeydelse<br />
steget 1.295 kg, medens der<br />
har været en fremgang på 47 kg<br />
fedt og 50 kg protein.<br />
Israel<br />
- en ukendt<br />
verdensmester<br />
Antal<br />
køer<br />
Er Israel et <strong>Holstein</strong>-land? Det<br />
er blandt de førende i verden<br />
m.h.t. ydelse, holdbarhed og<br />
sundhed, som landets avlsprogram<br />
særligt satser på.<br />
I 2006 ydede 77.334 <strong>Holstein</strong>køer<br />
i Israel i gennemsnit<br />
11.506 kg mælk med 3,52 %<br />
fedt og 3,14 % protein. Det er<br />
en verdensrekord! Oven i købet<br />
er den gennemsnitlige alder<br />
ved 1. kælvning kun 24 måneder,<br />
og trods det særdeles varme<br />
klima var sidste års celletal<br />
ikke højere end 224.000.<br />
I den internationale <strong>Holstein</strong>industri<br />
er Israel ikke særlig<br />
fremtrædende, selvom den israelske<br />
<strong>Holstein</strong>ko er i verdensklasse,<br />
men den ligner heller<br />
ikke det billede af den moderne<br />
<strong>Holstein</strong>ko, andre lande har.<br />
Flertallet af de jødiske nybyggere,<br />
der kom til landet fra<br />
1949, havde ingen landbrugsuddannelse<br />
eller –baggrund.<br />
Det bevirkede et netværk af<br />
Kg<br />
EC-mælk<br />
%<br />
fedt<br />
%<br />
prot.<br />
Gns. antal<br />
køer<br />
pr. bes.<br />
Hele landet 5.465 298.143 9.410 4,15 3,44 54,5<br />
2005-2006 6.212 318.984 9.283 4,15 3,41 51,3<br />
SLB<br />
% af alle<br />
(<strong>Holstein</strong>) 148.882 9.718 4,00 3,41 49,4<br />
2005-2006 159.616 9.645 4,03 3,35 49,9<br />
bedrifter, videnskabsinstitutter,<br />
en national stambog, avls- og<br />
veterinærprogrammer, et antal<br />
foderstoffirmaer og offentlige<br />
tilskud.<br />
Af alle ydelseskontrollerede<br />
køer står 61 % i kibbutzer, som<br />
alle er medlemmer af stambogsselskabet/avlsforeningen.<br />
På 167 kibbutzer findes i gennemsnit<br />
330 køer. De øvrige 31<br />
% af køerne står i familiebrug,<br />
hvor 75 % er stambogsmedlemmer.<br />
Gennem årene har regeringen<br />
støttet moderniseringen af<br />
bygninger, så næsten alle køer<br />
nu huses i åbne stalde med fast<br />
gulv. De fleste mælkeproducenter<br />
indkøber foderet i TMRform.<br />
I den israelske avlsfilosofi er der<br />
ikke megen plads til den enkelte<br />
ko og dermed heller ikke<br />
til eksteriøravl. Selvom alle tyremødre<br />
eksteriørbedømmes,<br />
er der ingen planer om at inddrage<br />
eksteriør i totalindekset,<br />
som består af 57 % ydelse, 13<br />
% yversundhed og 30 % brugsegenskaber.<br />
Landets eneste insemineringsvirksomhed<br />
udfører 99 % af insemineringerne,<br />
og over 90 %<br />
sker med afprøvede tyre. Indavlsprocenten<br />
er under 3,125.<br />
Med disse avlsprincipper kan<br />
det ikke undre, at den israelske<br />
<strong>Holstein</strong>ko er en speciel type
– middelstor og –dyb, med vigende<br />
lænd og hældende kryds,<br />
noget kroget has, men passende<br />
knoglebygning, noget kort<br />
foryver, middelhøjt bagyver.<br />
Yverstørrelsen står i forhold til<br />
mælkeydelsen.<br />
(Kilde: <strong>Holstein</strong> International)<br />
Omorganisation<br />
af kvægavlsvirksomheden<br />
i<br />
Frankrig<br />
Som følge af en ændring i den<br />
franske husdyrlov, den har været<br />
gældende siden omkring<br />
1950, er der siden 1. januar<br />
2007 sket flere fusioner indenfor<br />
seminvirksomheden i<br />
Frankrig.<br />
Indtil denne dato var seminforeningerne<br />
forpligtet til at betjene<br />
alle racer i deres område.<br />
De havde eneret på arbejdet,<br />
og sædlager hos kvægbrugere/<br />
ejerinsemineringer var ikke tilladt.<br />
Men den gamle lov var i strid<br />
med EU-reglerne, og nu er der<br />
så frit marked og mulighed for<br />
konkurrence. Dette har bevirket,<br />
at der er opstået 4 nye seminvirksomheder,<br />
som det ses<br />
af nedenstående.<br />
4 2007<br />
De mest<br />
benyttede<br />
tyre i Holland<br />
2006-07<br />
Nøjagtige tal for antal 1. insemineringer<br />
i Holland fra den<br />
01.09.06 – 31.08.07 foreligger<br />
endnu ikke, men i VEETEELT,<br />
oktober 07, er publiceret resultater<br />
for de mest benyttede tyre,<br />
og det nævnes, at der er sket en<br />
tilbagegang i det samlede antal<br />
insemineringer på 2,6 procent.<br />
I følgende tabeller er medtaget<br />
hjemlige tyre med mindst<br />
20.000 og sædimporttyre med<br />
mindst 3.000 insemineringer.<br />
Tabel 1. <strong>Holstein</strong>tyre i Holland<br />
Delta Olympic 76.488<br />
Beverlake Louson 35.323<br />
Delta Paramount 32.654<br />
Himster Grandprix 31.361<br />
Apina Fortune 29.948<br />
Lucky Mike 27.914<br />
Delta Onedin 27.567<br />
Holim Rafael 26.697<br />
Delta Canvas (RF) 20.559<br />
Tabel 2. Sædimporttyre<br />
Mascol 7.536<br />
Talent (RF) 6.592<br />
Zesty 5.565<br />
Emil II 3.377<br />
Garrison 3.323<br />
Starleader 3.084<br />
Seminvirksomhedens<br />
navn<br />
Genes Diffusion<br />
Antal<br />
1. insemineringer<br />
<strong>Holstein</strong> Alle racer<br />
Andel i % Antal ungtyre<br />
(af <strong>Holstein</strong>) (<strong>Holstein</strong>) pr. år<br />
Optimal 985.000 1.962.716 45,7 255<br />
Creavia 686.450 1.294.591 31,9 250<br />
Amélis 337.072 603.690 15,7 100<br />
Dynam’is 143.778 287.517 6,7 85<br />
63 Sortbroget kvæg<br />
Blandt de hollandske tyre er<br />
der et par stykker, der måske<br />
kan synes at være lidt for ”gamle<br />
bekendte” til at være aktuelle<br />
i så høj grad som tallene giver<br />
udtryk for. Sædimporttyrene er<br />
alle velkendte i dansk <strong>Holstein</strong>avl.<br />
Som et kuriosum skal nævnes<br />
at RH-tyren Kian, som jo også<br />
er brugt herhjemme, i det sidste<br />
år tegner sig for godt 61.000 1.<br />
insemineringer, deraf ca. halvdelen<br />
til sortbrogede køer!<br />
Mælkeproducent,<br />
avlsentusiast<br />
og formand for<br />
USA’s <strong>Holstein</strong>stambog<br />
”Vi er en familiebedrift, men<br />
med 12.000 stykker kvæg og<br />
5.500 ha.” Disse ord kommer<br />
fra Doug Maddox, Maddox<br />
and Ruann Dairy, Californien,<br />
i et interview med Jaap van<br />
Knaap, VEETEELT.<br />
Videre siger Maddox: ”Det er<br />
vigtigt at se fremad. I 1970’erne<br />
var vi de første med selvkørende<br />
fodervogn, sengestald<br />
og selvlukkende fanggitter, og<br />
i 1982 de første, der etablerede<br />
en bedrift med 4.000 dyr.”<br />
Udover mælkeproduktionen<br />
(og vin- og mandelproduktion)<br />
har Maddox siden 1974 ejet firmaet<br />
Golden Genes, som dels<br />
afprøver tyre fra egen besætning,<br />
dels eksporterer avlsdyr<br />
og embryoner til især Sydamerika.<br />
”Mere end 25.000 dyr med<br />
prefixet Ruann er solgt herfra.<br />
I fjor solgtes 2.500 tyre til avl,<br />
og i år regner vi med 1.100 ægtransplantationer.<br />
Før tyrene sælges nedfryses år-
64 Sortbroget kvæg<br />
ligt 500 sædportioner fra hver<br />
af de tyre, Maddox har størst tiltro<br />
til, hvorefter hver tyr lukkes<br />
ind til en flok køer på 120 stk.<br />
Hvis døtrene viser sig tilfredsstillende,<br />
påbegyndes sædsalg,<br />
men denne fremgangsmåde<br />
anerkendes ikke fuldgyldigt<br />
m.h.t. officielle avlsværdital,<br />
hvilket dog ikke anfægter Maddox.<br />
”Vi sælger 10.000 portioner<br />
sæd om måneden til lokale<br />
kvægbrugere og 50.000 til Sydamerika.”<br />
Som nyvalgt formand for stambogsselskabet<br />
gør Maddox sig<br />
sine overvejelser om fremtiden.<br />
”Jeg ser det som min opgave<br />
at skabe sammenhold. Mælkeproduktionssektoren<br />
står<br />
overfor et vendepunkt. 94 %<br />
af forbruget kommer fra <strong>Holstein</strong><br />
og 1.500 bedrifter af vores<br />
størrelse kunne forsyne hele<br />
USA. – Men ønsker vi sådan en<br />
udvikling? En nedgang i antal<br />
besætninger bør også bekymre<br />
stambogsselskabet.”<br />
Kvægavl<br />
i Tyrkiet<br />
Ved EHRC-konferecen i år fik<br />
Tyrkiet overdraget formandsskabet<br />
og dermed værtsskabet<br />
for næste konference, som jo så<br />
afholdes i Tyrkiet 2009.<br />
Det synes derfor interessant<br />
at viderebringe nogle oplysninger<br />
fra Tyrkiske Kvægavleres<br />
Nyhedsbrev, august 2007,<br />
hvor redaktøren bl.a. skriver,<br />
at organisationen har forsøgt<br />
at være mere aktiv end tidligere<br />
på det internationale område.<br />
På EHRC-sekretærernes møde<br />
i Estland september 2006 tilbød<br />
Tyrkiet at være værtsland i<br />
2009, og dette tilbud er altså nu<br />
accepteret. Desuden har landet<br />
4 2007<br />
deltaget i møde i Den internationale<br />
Komite for ydelseskontrol<br />
og skulle også med til<br />
Workshop for harmonisering<br />
af kvægbedømmelse i Polen i<br />
september. – I øvrigt megen ros<br />
til årets EHRC-møde.<br />
Den næsttalrigeste race er<br />
Men nu nogle tal:<br />
Antal registrerede<br />
besætninger: 1.242.050<br />
Antal<br />
registrerede dyr: 4.399.975<br />
Antal<br />
registrerede køer: 3.019.816<br />
Antal registrerede<br />
sortbrogede køer: 2.582.005<br />
Procent<br />
sortbrogede køer: 56,68<br />
Brunkvæg med knap 18 % og<br />
herefter Simmental med knap<br />
10 % af samtlige.<br />
Følgende tabel viser antal laktationer<br />
og mælkeydelsen for sortbrogede<br />
i en 10-årig periode.<br />
År<br />
Antal<br />
Kg mælk<br />
laktationer<br />
1996 6.567 5.553<br />
1997 7.862 5.980<br />
1998 9.103 6.121<br />
1999 10.361 6.086<br />
2000 14.394 6.070<br />
2001 22.732 5.961<br />
2002 32.555 5.808<br />
2003 53.260 5.773<br />
2004 80.559 5.795<br />
2005 106.353 5.828<br />
Ændringer i avlsforanstaltninger<br />
for Italiensk<br />
<strong>Holstein</strong><br />
Anafi - den italienske <strong>Holstein</strong>organisation<br />
har besluttet<br />
at følge opfordringen fra den<br />
europæiske arbejdsgruppe vedrørende<br />
harmonisering mellem<br />
landene og ændret vægtene for<br />
bidraget til helhedskarakteren<br />
for eksteriør, som herefter er:<br />
Rammer 20 %, ”Dairy Strength”<br />
20 %, Lemmer og klove 20 % og<br />
malkeorganer 40 %.<br />
Endvidere er grænsen for maximumpoints<br />
for køer hævet,<br />
så den nu er 88 i 1. laktation,<br />
90 i 2. laktation, 93 i 3. laktation<br />
og 95 i 4. laktation, og i 5.<br />
laktation højst 97 points.<br />
En vigtig beslutning er taget<br />
med indførelse af krops-kondition<br />
i bedømmelsen, hvor<br />
denne egenskab erstatter malkepræg<br />
i den genetiske vurdering<br />
af frugtbarhed.<br />
Ved døtregruppebedømmelsen<br />
er der sket en stramning,<br />
hvorefter der kræves mindst<br />
30 døtre i 30 besætninger og<br />
ydelse i 120 dage for beregning<br />
af avlsværdital. For sædimporttyre<br />
vil der fremtidig kun blive<br />
brugt Interbull-typeindeks.<br />
(Kilde: Tidskriftet Bianco Nero)<br />
Ydelsesresultater i Holland<br />
I Holland indgår 17.557 besætninger<br />
i ydelseskontrollen, og<br />
besætningsstørrelsen er 70 køer.<br />
Siden 2003 er ydelsen steget med<br />
År<br />
Antal<br />
køer<br />
Mælk<br />
kg<br />
Fedt<br />
%<br />
26 kg fedt+protein, og besætningsstørrelsen<br />
er de 4 år vokset<br />
med 7 køer. <strong>Holstein</strong> køernes<br />
ydelse er angivet i tabellen.<br />
Fedt<br />
kg<br />
Prot<br />
%<br />
Prot<br />
kg<br />
F+P<br />
kg<br />
2006-07 588.973 9.651 4,34 419 3,48 336 755<br />
2005-06 600.908 9.500 4,36 414 3,49 332 746
EM i mønstring<br />
2007<br />
Af Christian Pedersen, Skjern<br />
EM i mønstring 2007 i Belgien<br />
begyndte for de to hold på hver<br />
fem personer, der skulle repræsentere<br />
Danmark, den 28. september.<br />
Her satte de deltagende<br />
unge mennesker sammen med<br />
”holdleder” Mette Bech kursen<br />
mod den belgiske by Battice,<br />
hvor EM-skolen skulle foregå.<br />
Efter en god, men lang tur, ankom<br />
vi hen på aftenen til Battice,<br />
hvor vi lidt som en overraskelse<br />
allerede blev splittet<br />
op i grupper og henvist til de<br />
belgiske værtsfamilier, som vi<br />
skulle overnatte hos de kommende<br />
dage. Allerede her blev<br />
det spændende. Ikke blot at se<br />
stedet man skulle overnatte,<br />
men i det hele taget det at kommunikere.<br />
For dem som ikke<br />
De to teams fra Danmark ved EM i Battice 2007<br />
4 2007<br />
UNGDOMSforeningerne<br />
ved det, taler man hovedsagelig<br />
FRANSK i dette område af Belgien.<br />
Og med vi danskere, der<br />
var fattige på franske gloser,<br />
måtte der for fleres vedkommende<br />
anvendes alternative<br />
kommunikationsformer.<br />
Onsdag den 29. var første dag<br />
på skolen, hvor der om formiddagen<br />
var udlevering af kvier<br />
og velkomst for de 155 deltagere.<br />
Over middag var det allerede<br />
tid til WORKSHOP 1,<br />
som gik ud på, hvordan kvierne<br />
skulle vaskes, og hvordan man<br />
skulle rede en ordentlig madras.<br />
Med meget beskidte kvier<br />
og vand, der kun kom ud af en<br />
kold slange, gik tiden hurtigt,<br />
og efter nogle timer blev det tid<br />
til WORKSHOP 2, hvor vi først<br />
skulle lære, hvordan en kvie<br />
skal fodres op til fremvisning i<br />
ringen, og hvilke rutiner der er<br />
før, under og efter et dyrskue.<br />
Torsdag den 30. gik vi allerede<br />
i gang ved 5.30-tiden med at<br />
65 Sortbroget kvæg<br />
vaske og udbygge madrassen.<br />
Det var nødvendigt at begynde<br />
tidligt, så de langhårede<br />
kvier kunne nå at tørre inden<br />
WORKSHOP 3, der bestod af<br />
klipning. Ved klipningen var<br />
der især fokus på to punkter,<br />
nemlig overlinien og ”underlinien”<br />
eller måske mere forklarende<br />
det at få kvien til at se dybere<br />
ud, som gøres ved at lade<br />
de lange hår ved maven blive<br />
siddende og i stedet klippe dem<br />
i form, alt efter hvor kvien er<br />
stærk og svag. Klipningen var<br />
blot en grundig introduktion,<br />
så vi selv senere kunne komme<br />
i gang med at klippe.<br />
Umiddelbart efter fulgte nemlig<br />
WORKSHOP 4. Her fik vi en<br />
introduktion i mønstring med<br />
de regler, vi senere på ugen ville<br />
blive bedømt efter. Der var også<br />
tid til at trække med de kvier vi<br />
var tildelt, mens instruktørerne<br />
gav gode råd. Her kunne også<br />
diskuteres regler, og hvordan
66 Sortbroget kvæg<br />
man skulle forholde sig i specifikke<br />
situationer, hvad der var<br />
meget lærerigt. Selvom det allerede<br />
nu kan lyde som en travl<br />
dag, var vi kun kommet til middag,<br />
og efter et måltid startede<br />
WORKSHOP 5, hvor vi skulle<br />
lære, hvordan man i Belgien<br />
vægter de forskellige delegenskaber<br />
hos køer og kvier, og<br />
dermed hvordan man skal oprangere.<br />
Som et praktisk aspekt<br />
til dette blev vi kørt ud til en<br />
nærliggende gård, hvor 2 hold<br />
kvier og 5-6 hold køer var klippet,<br />
vasket og linet op i hold.<br />
Her skulle vi oprangere dyrene<br />
og efterfølgende kommentere<br />
og begrunde vores valg.<br />
Fredag den 31. begyndte vi dagen<br />
endnu tidligere end den<br />
foregående med rutinerne, da<br />
der med klipning og træning<br />
var rigeligt at se til. Dette gik<br />
hele formiddagen med, og efter<br />
middag var det tid til WORK-<br />
SHOP 6. Marketing er måske<br />
ikke lige det første man forbinder<br />
med et EM, men netop det at<br />
kunne markedsføre sin besætning<br />
gennem de rigtige kanaler<br />
og med det rigtige materiale til<br />
de passende målgrupper, var<br />
der lagt en del vægt på. Dette<br />
var meget teoretisk baseret, og<br />
som en forlængelse heraf skulle<br />
vi også arbejde sammen med<br />
en professionel ”ko-fotograf ”.<br />
Fredag nat skulle personer fra<br />
hvert hold overnatte sammen<br />
med kvierne. Dette for at sætte<br />
os ind i de rigtige rutiner ved<br />
et dyrskue, og det kom egentlig<br />
også meget belejligt, da de der<br />
endnu ikke var færdige med at<br />
klippe deres kvie kunne klare<br />
den sidste finish.<br />
Lørdag den 1. begyndte for<br />
dem der overnattede hos kvierne<br />
allerede sidst på natten, hvor<br />
rutinerne omkring vask og ma-<br />
4 2007<br />
dras blev foretaget. Konkurrencen,<br />
hvor der udelukkende blev<br />
bedømt efter mønstring, begyndte<br />
nemlig allerede kl. 8.30.<br />
Ved mønstringskonkurrencen<br />
Der blev klippet på livet løs<br />
blev vi delt op efter alder, i hold<br />
med omkring 10-15 personer<br />
i hvert. Her blev alle rangeret<br />
op, og nummer 1 og 2 i hvert<br />
hold gik videre til en semifinale.<br />
Fra de to danske hold<br />
var to personer repræsenteret i<br />
denne semifinale. I semifinalen<br />
valgte dommerne ca. en tredjedel<br />
ud, som skulle fortsætte<br />
i finalen, hvor der desværre<br />
ikke var dansk deltagelse. Efter<br />
endt mønstring, med en irer<br />
som vinder, blev vi igen sat på<br />
arbejde. Denne gang lød opgaven<br />
på, at vi skulle oprangere et<br />
hold på otte kvier og nedskrive<br />
begrundelser. Resultaterne ville<br />
tælle med i den samlede konkurrence.<br />
Om aftenen var der<br />
barbecue, hvor værtsfamilierne<br />
var inviteret, og vi fik mulighed<br />
for slappe af og feste lidt.<br />
Søndag den 2. Sidste dag, og<br />
dagen da kvierne skulle i ringen<br />
til kvie-dyrskue, hvor der<br />
udelukkende ville blive set<br />
på eksteriør og klargøring.<br />
Den eksteriørmæssige placering<br />
tæller rimelig meget i det<br />
samlede pointregnskab, hvad<br />
der godt kan virke lidt urimeligt,<br />
når det er nogle tilfældige<br />
kvier vi bliver tildelt, og især<br />
når deltagerne fra Belgien har<br />
mulighed for selv at medbring<br />
en kvie. Vi kan da heller ikke<br />
påstå, at vi var alt for heldige,<br />
når man så på kvierne hos de<br />
to danske hold. Generelt set<br />
blev de placeret i bunden af<br />
deres respektive hold, hvor en<br />
enkelt dog sneg sig med i finale,<br />
som også i denne konkurrence<br />
bestod af de to bedst placerede<br />
kvier i hvert hold.<br />
Efter dyrskuet blev ringen invaderet<br />
af <strong>Holstein</strong>køer, da EMskolen<br />
bliver afholdt i forbindelse<br />
med det lokale dyrskue.<br />
Her blev vi også sat på arbejde,<br />
da vi igen skulle oprangere et<br />
hold køer og nedskrive vores<br />
begrundelser. Disse skulle også<br />
afleveres og ville ligesom alt<br />
andet tælle med i det samlede<br />
resultat.
Ved finaleparaden blev forskellige<br />
vindere hædret, og de første<br />
20 blev oprangeret. Af danske<br />
resultater kan nævnes Morten<br />
Lyngsø Jørgensen, der overraskende<br />
”især for ham selv” blev<br />
nummer to i dommerkonkurrencen<br />
med køer. Endelig var<br />
der også to danskere placeret<br />
i top 10 i den samlede stilling.<br />
Om kvinderne er det stærkeste<br />
køn vil jeg helst ikke udtale mig<br />
om, men det var i hvert fald en<br />
realitet, at det var holdenes to<br />
piger Hanne Væver og Astrid<br />
Nørgaard der var at finde på<br />
disse pladser, som henholdsvis<br />
nummer 9 og 7.<br />
Turen hjem gik godt, med kun<br />
enkelte pauser, og hen på natten<br />
nåede folk hjem efter en<br />
veloverstået og utrolig god tur,<br />
som var en stor oplevelse med<br />
mange gode minder.<br />
(forkortet af redaktionen)<br />
Top-fitting<br />
2007<br />
Mandag morgen klokken 11,<br />
for nogle første dag i efterårsferien,<br />
ankom vi til Nyeng hos<br />
Mette Bech og Martin Brag<br />
Christiansen, hvor kurset skulle<br />
holdes, og hvor Ditte Nørgaard<br />
og Søren Christensen tog<br />
imod os.<br />
Vi blev inddelt i tre grupper efter<br />
alder, - deltageralderen gik<br />
fra ti år og op til de nogle og<br />
tyve.<br />
De yngste begyndte med bedømmelsesdelen,<br />
de mellemste<br />
med at klippe og de ældste<br />
med at vaske. Vi havde gang i<br />
to hedvandsrensere, børster og<br />
sæbe. Derudover var det knofedt,<br />
der klarede det. Vi var så<br />
effektive at det lokale vandværk<br />
næsten ikke kunne levere vand<br />
4 2007<br />
nok og hurtigt nok, men inden<br />
længe var der da en ordentlig<br />
flok kvier i alle størrelser der<br />
var klar til at gå videre i processen.<br />
67 Sortbroget kvæg<br />
hold skulle vi fortælle om vores<br />
begrundelse for oprangeringen,<br />
hvorefter Søren Christensen<br />
fortalte og begrundede sin<br />
oprangering - altså facitlisten.<br />
Thomas prøver at blive lige så dygtig som fader Erik til at bedømme køer<br />
Derefter skulle vi ”ældre” have<br />
instruktion i principperne for<br />
mønstring. Vi begyndte helt<br />
fra bunden med, hvordan man<br />
kommer ind i ringen og hvordan<br />
man samarbejder med dyret<br />
og dommeren. Der var også<br />
et par nye ting, bl.a. omkring<br />
opstilling. Da vi havde gennemgået<br />
det mest grundlæggende,<br />
hentede vi et hold ældre<br />
køer, der skulle præsenteres<br />
som det afsluttende hold for de<br />
yngste, som havde været i gang<br />
med at lære noget om bedømmelsen<br />
af køer.<br />
Herefter var det vores tur til at<br />
lære noget om bedømmelse. Vi<br />
begyndte med et hold førstekalvskøer.<br />
Søren Christensen<br />
fortalte, hvad man ser efter på<br />
en ko og, hvad der vægtede<br />
mest i forhold til de øvrige ting<br />
på koen. Der var i alt tre hold<br />
køer, som skulle bedømmes.<br />
Når vi havde oprangeret et<br />
Lad os bare sige at nogle havde<br />
mere succes med denne del af<br />
kurset end andre, men vi nævner<br />
ingen navne.<br />
Ved klipningen fandt de fleste<br />
af os sammen to og to om en<br />
kvie. Ditte Nørgaard forklarede,<br />
hvordan hun plejede at<br />
begynde klipningen og viste de<br />
første trin i at skabe overlinien.<br />
To dage<br />
Næste morgen kl. 6.30 blev alle<br />
vækket og kl. 7 gik det igen om<br />
til Nyeng. Her fik alle trukket<br />
deres kvie ud og fik dem klatvasket,<br />
hvis de kunne nøjes<br />
med det. Mens kvierne tørrede,<br />
var der tid til morgenmad, og<br />
herefter gik alle i gang med at<br />
færdiggøre deres dyr. Der var<br />
tilknyttet en instruktør til hver<br />
gruppe, så man vidste hvem<br />
man skulle spørge til råds i den<br />
vanskelige proces med at få dyrene<br />
klippet perfekt.
68 Sortbroget kvæg<br />
Da alle var færdige, havde vi<br />
mønstringskonkurrence på<br />
tværs af alle deltagere, hvor vi<br />
blev opdelt i to grupper. Det<br />
satte et flot punktum for to dages<br />
arbejde, men inden vi forlod<br />
Nyeng stod den på pizza,<br />
hvilket faldt i alles smag. Derefter<br />
havde vi en kort evaluering<br />
af kurset og fik sagt tak og farvel<br />
til hinanden.<br />
Gentagelse gerne<br />
Vi vil benytte lejligheden til at<br />
sige tak til de naboer der sørgede<br />
for forplejningen til os, og<br />
selvfølgelig tak til holdet bag<br />
kurset. Det var virkelig en succes<br />
som vi håber vil blive gentaget.<br />
Og sidst men ikke mindst<br />
tak til Mette og Martin for lån<br />
af så mange og gode dyr og<br />
for lån af faciliteterne. Og tak<br />
til sponsorerne (<strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong><br />
<strong>Holstein</strong> og Dansire) for jakker<br />
og andre ting vi fik - black<br />
+ clear magic, børste og harpikspulver<br />
så vi kunne komme<br />
hjem og øve os for at være klar<br />
når mønstringssæsonen står<br />
for døren. Alt i alt et kursus der<br />
kan anbefales til andre at deltage<br />
i både for læringsdelen og<br />
for det sociale.<br />
Camilla Givskov Petersen<br />
og Jens Rasmussen<br />
Top Fitting<br />
2007<br />
– de yngste<br />
Det var et rigtigt fint og lærerigt<br />
kursus. Det var sjovt at prøve at<br />
bedømme selv og at klippe og<br />
mønstre dyrene.<br />
Vi mødte op mandagen i efterårsferien<br />
kl. 11 på Nyeng,<br />
hvor vi blev budt velkommen<br />
og præsenteret for hinanden.<br />
4 2007<br />
Så blev vi opdelt på de forskellige<br />
hold efter alder, og vi skulle<br />
også vælge en makker, som vi<br />
ville klippe og mønstre et dyr<br />
sammen med. Ved aftenstid<br />
tog vi alle over på en naboejendom,<br />
hvor vi spiste aftensmad<br />
og hyggede os med slik og sodavand.<br />
Det blev sent, før de<br />
sidste faldt i søvn.<br />
Næste dag stod vi op i god tid<br />
og blev kørt tilbage til Nyeng,<br />
hvor vi fandt vores klippede dyr<br />
frem og vaskede det. Derpå fik<br />
vi morgenmad. Tirsdagen var<br />
spændende med den endelige<br />
bedømmelse med en dommer.<br />
Nye venner<br />
Kurset har været et særdeles<br />
godt og vellykket arrangement.<br />
Man mødte mange andre med<br />
samme interesser som en selv,<br />
og fik nye bekendtskaber. Vi<br />
fik alle afskedsgaver i form af<br />
en flot jakke med logoet ”Top<br />
Fitting” bagpå. Vi sluttede af<br />
med middagsmad, og kurset<br />
var forbi kl. 14. Vi håber ikke,<br />
at det var sidste gang, der bliver<br />
arrangeret et sådan kursus.<br />
Mads Olsen<br />
& Frederik Andersen<br />
Team Future<br />
Breeders<br />
Besætningsbesøg samt generalforsamling.<br />
Onsdag den 12. december<br />
kl. 19.30 har vi et spændene<br />
besætningsbesøg samt generalforsamling<br />
i Team Future<br />
Breeders. Vi besøger Niels<br />
Nørgaard, Østerkæret 10 i Nørbæk.<br />
Hos Niels skal vi se 143<br />
højtydende <strong>Holstein</strong>køer som<br />
har en gns. ydelse på 11.512<br />
kg mælk. Køerne bliver malket<br />
med 3 Lely-robotter hvoraf<br />
den ene netop er blevet installeret.<br />
Besætningen har et meget<br />
højt avlsmæssigt niveau og der<br />
er flere kontraktkøer til både<br />
ind- og udland i besætningen.<br />
Familien Nørgaard er også flittig<br />
udstiller på diverse dyrskuer<br />
med flotte resultater. Efter at vi<br />
har været ude og se stalden vil<br />
vi afslutte aftenen med generalforsamling<br />
med tilhørerne<br />
gløgg og æbleskiver. Så kom ud<br />
og se en rigtig veldrevet kvæggård<br />
og vær med til at vælge<br />
nye bestyrelsesmedlemmer i<br />
foreningen. Så fyld bilen op og<br />
kom til et spændende arrangement.<br />
Louise Frisk Nielsen<br />
Team Ringkøbing<br />
Afholdte<br />
arrangementer:<br />
Den 25. september indledte<br />
vi sæsonen hos Lars Remme i<br />
Sørvad. Vi så en meget veldrevet<br />
bedrift med 180 økologiske<br />
køer, både RDM og <strong>SDM</strong>-DH.<br />
Aftenen omhandlede tyrevalg<br />
til de forskellige køer og Kvægavlsforeningen<br />
Dansires insemineringsplan.<br />
Til det fik vi<br />
hjælp af avlsrådgiver Thomas<br />
Lind. Vi blev opdelt i hold og<br />
skulle finde netop den tyr der<br />
passede til de køer som var<br />
trukket frem, ud fra de 3 tyre<br />
vi havde til rådighed. De fleste<br />
kunne ihvertfald konkludere at<br />
insemineringsplanen er et meget<br />
nyttigt værktøj i kvægbrugerens<br />
travle hverdag, da det<br />
ikke er nemt selv at tage højde<br />
for det hele. Aftenen sluttede<br />
med kaffe og gennemgang af<br />
insemineringsplansprogrammet.
Kommende<br />
arrangementer:<br />
Den 20. november kl.19.30 besøger<br />
vi Torben Brødbæk, Udholmvej<br />
3, Hodsager, Aulum,<br />
der driver et økologisk landbrug<br />
på vej til 240 køer.Han<br />
har netop bygget til og lavet om<br />
fra dybstrøelse til sengebåse.<br />
Denne aften drejer det sig om<br />
Kvægavlsforeningen Dansires<br />
udvælgelse af tyremødre.<br />
Avlsleder for <strong>SDM</strong>-DH Lars<br />
Nielsen kommer og fortæller<br />
hvordan de ser på det.<br />
Den 22. januar kl.19.30 besøger<br />
vi Dueholm <strong>Holstein</strong>, Dueholmvej<br />
2, Skive. Denne aften<br />
kommer Søren Ernst Madsen<br />
og fortæller om reproduktion<br />
ved kvier.<br />
Sidst men ikke mindst er det<br />
i år Team Ringkøbing der er<br />
vært for ungdomsårsmødet.<br />
Det foregår den 2. februar<br />
med spejdercenteret Trevældgård<br />
ved Vinderup som udgangspunkt.<br />
Formiddagens teoretiske indlæg<br />
er det Anderstrup, der vil<br />
fortælle om avl på topniveau<br />
og hvad der skal til for at blive<br />
deroppe.<br />
Efter middag går turen til Familien<br />
Wiersma, hvor vi ser<br />
deres nye løsdriftsstald og<br />
ser hvordan det går med miss<br />
Aulum og hendes andre ko` lleger<br />
i den nye lidt utraditionelle<br />
stald. Vi skal blandt andet også<br />
se hvordan det går med ”investeringen”<br />
fra Agromek sidste<br />
år. Dagen sluttes selvfølgelig af<br />
med et brag af en fest og der er<br />
mulighed for overnatning for<br />
alle.<br />
4 2007<br />
West Breeders<br />
Seneste afholdte arrangementer:<br />
Søndag den 16. september stod<br />
vi med en grill hos Per Nørholm<br />
Jensen og familie, Korskroen<br />
ved Varde. Dette var i forbindelse<br />
med, at der blev afholdt<br />
Åbent Landbrug på gården.<br />
Vi havde en særdeles god dag,<br />
hvor der blev solgt en masse<br />
pølser, sodavand og brød. Ar-<br />
69 Sortbroget kvæg<br />
rangementet tiltrak et stykke<br />
over 1.000 personer, så det var<br />
en rigtig god dag. Det var hovedsageligt<br />
byfamilier der kom<br />
og spurgte meget om landbruget<br />
og om hvordan hverdagen<br />
var på en gård. Det var særdeles<br />
spændende at høre hvordan<br />
byboer opfatter landbruget.<br />
Overskuddet fra salget skal<br />
gå til foreningen. Jeg vil gerne<br />
på West Breeders vegne sige<br />
en stor TAK til Per og familie<br />
fordi vi måtte komme hos jer,<br />
Formand Hielke Wiersma<br />
Carsten Lindberg<br />
Henrik Lindberg<br />
Michael Wang Pedersen West Breeders har gang i grillen og snakken hos Wiltink, Debel
70 Sortbroget kvæg<br />
samt til de frivillige som ydede<br />
en stor indsats ved og før arrangementet.<br />
Tirsdag den 2. oktober afholdt<br />
vi arrangement hos Der i Debel<br />
I/S, Outrup ved Varde. På<br />
gården er der 240 rigtig gode<br />
<strong>SDM</strong>-DH og nogle rødbrogede<br />
køer. Vi begyndte med, at Hendrink<br />
Wiltink kort fortalte os<br />
om den meget veldrevne gård,<br />
hvorefter han fortalte om nogle<br />
af de køer der var sorteret fra<br />
i dagens anledning. Blandt andet<br />
var den rigtig gode kofamilie<br />
som er i familie med Jerom<br />
sorteret fra, hvor der var en ko<br />
som var den højstydende DRH<br />
på AGROMEK.<br />
Aftenens tema var arvelige<br />
sygdomme hvor Erik Haahr<br />
Pallesen holdt et rigtig godt<br />
indlæg om hvordan de nedarves<br />
og hvilke der er. Jeg vil<br />
gerne på West Breeders vegne<br />
sige TAK til Der i Debel I/S<br />
fordi vi måtte komme ud og se<br />
jeres veldrevne landbrug, samt<br />
til Hendrink og familie fordi<br />
i lagde stue til kaffen. Derudover<br />
også en TAK til Erik Haahr<br />
Pallesen for det gode og<br />
spændende indlæg.<br />
Jens Rasmussen<br />
4 2007<br />
<strong>SDM</strong> Vendsyssel<br />
100.000 kg mælk<br />
I/S Lieuwes, Allingdamvej 147,<br />
Hirtshals<br />
35354-01104 (Fatal x B Mountain x R<br />
Leadman). Gns. 8,1 år: 13.157 mælk,<br />
417 kg fedt, 401 kg protein.<br />
I/S Kærgaard<br />
38041-01406 (HJ Vogd x HJ Brag x<br />
Kingway Ev). Gns. 11,1 år: 9.269 kg<br />
mælk, 430 kg fedt, 314 kg protein.<br />
Martin Brag Christiansen, Degnbølvej<br />
168, Hjørring<br />
34320-01150 (D Astre x Astro Jet x<br />
Chairman). Gns. 10,1 år: 10.117 kg<br />
mælk, 367 kg fedt, 318 kg protein.<br />
Mads Fjordside<br />
LANDETrundt<br />
<strong>SDM</strong> Nordjylland<br />
100.000 kg mælk<br />
Erik Bjerregaard, Hobrovej 44, 9500<br />
Hobro<br />
40749-00722 (SK Flex x NJY Hubert)<br />
Gns. af 10,0 år: 10.260 - 4,33 - 444 -<br />
3,17 - 325 - 769<br />
Oosterhof I/S, Veggerbyvej 70, 9541<br />
Suldrup<br />
32827-04597 (VE Agi x Fedal Bast)<br />
Gns. af 9,7 år: 10.466 - 4,03 - 421 -<br />
3,31 - 347 - 768<br />
Oosterhof I/S, Veggerbyvej 70, 9541<br />
Suldrup<br />
32827-04727 (NJY Hubert x Fedal<br />
Toft)<br />
Gns. af 8,5 år: 11.887 - 3,66 - 435 -<br />
3,40 - 404 - 839<br />
Jørgen Buur Pedersen
Bøje Pedersen, Fuglegårdsvej 1, 9510<br />
Arden<br />
30000-02915 (T Ibrahim x VE Otto)<br />
Gns. af 9,0 år: 11.157 - 3,48 - 388 -<br />
3,21 - 358 - 746<br />
<strong>SDM</strong><br />
Vesthimmerland<br />
Kimbrerskuet 2007<br />
I begyndelse af oktober åbnede<br />
Messecentret og Agrocentret<br />
dørene for Kimbrerskuet. Skuet<br />
fik et særdeles tilfredsstillende<br />
forløb, hvor det som sædvanlig<br />
var forbrugeraftenen, der trak<br />
et stort publikum til. I år serveredes<br />
der et gratis måltid mad<br />
for 1700 gæster. Disse fik en fiskeanretning,<br />
Årets tyr måske ved første<br />
eftertanke Men det sluttede en noget ikke ualminde- hermed<br />
lig for ret familien at servere fra Aslundgaard. i forbindelse 3<br />
med syd- et og dyrskue. sønderjyske tyre var i<br />
konkurrence om titlen Årets<br />
Fisk tyr. Tyrene og Fritid havde samme på S-in-<br />
landbrugsmesse<br />
deks-niveau, – toppen, men ved<br />
Nu afstemningen er det imidlertid blandt sådan, årsmøde- at<br />
det deltagerne udvalg, var der der tilrettelægger meget stort<br />
denne flertal aften, for V allerede Gottorp. et Så lille Svend års<br />
tid Nørgaard før skuet gik afvikles, endnu samles engang for<br />
at med finde glæde på en frem arbejdstitel. på gulvet for Når at<br />
den modtage er fundet hyldesten frem og for accepte- Årets tyr<br />
ret, – V går Gottorp. planlægningen i gang.<br />
Titlen blev ”Fisk og Fritid”,<br />
hvilket forklares med, at der i<br />
Himmerland er virkelig mange<br />
vandområder, foruden åer og<br />
bække har vi den fantastiske<br />
4 4 2007 2006<br />
Limfjord tæt på. Landbruget<br />
har et ansvar for udledningen<br />
af næringsstoffer til disse vandløb,<br />
og op gennem årene er vort<br />
erhverv bestemt ikke blevet<br />
omtalt smigrende af alle, netop<br />
med baggrund i udledningen<br />
af næringsstoffer.<br />
Derfor var det rart at høre, at<br />
en repræsentant fra fiskerne<br />
fortalte, at vandløbene de senere<br />
år var blevet renere, endda<br />
i sådan en grad, at der de fleste<br />
steder ikke længere var behov<br />
for at udsætte fiskeyngel.<br />
Det er en af forudsætningerne<br />
for denne aften, at gæsterne<br />
skal have reel information,<br />
samtidig med at oplysningerne<br />
bliver serveret på en letfordøjelig<br />
måde.<br />
Også plads til et<br />
godt dyrskue<br />
Om selve dyrskuet er det værd<br />
at notere sig, at de to yngre<br />
dommere, Flemming Pedersen<br />
og Klaus Kristiansen udførte et<br />
godt arbejde. De udtrykte begge<br />
stor tilfredshed med køernes<br />
kvalitet, ikke mindst de ældre<br />
køer. Som sædvanlig begyndte<br />
dagen Respekt med for besætningskonkur- arbejdet<br />
rence, At være hvor ejer den af Årets endelige Avlsko afgø- eller<br />
relse opdrætter blev knivskarp, af Årets tyr idet er en der stor<br />
var ære tre og grupper, glæde for der de få udskilte besæt-<br />
sig. ninger, Det som var en opnår meget dette. ensartet Det er<br />
vindergruppe, vigtigt at påpege, bestående at det er dyr, af<br />
middelstore der gør sig bemærket køer med med rigtig godt<br />
gode afkom. malkeorganer Det er for det fra meste Lone og bå-<br />
Bent de sønner H. Bertelsen, og døtre, Ørsted. der De har<br />
to påkaldt næste grupper sig udbredt kom interesse fra Anderstrup<br />
fra ind- og <strong>Holstein</strong> udland og og Per måske Therikkildsenke mindst ved for Spørring. de fleste gennem Begge<br />
grupper godt eksteriør, var med oftest køer dokumen- af god<br />
størrelse teret på og skuerne. type, men Tillykke med en til<br />
ko årets i begge titelindehavere grupper, der for havde dette<br />
Svend, Ditte og Sisse Nørgaard var stolte over, at V Gottorp blev årets tyr<br />
lidt fornemme problemer resultat. med yverbalan-<br />
cen. Derfor vandt gruppen fra<br />
Ørsted.<br />
Til gengæld tog Per Therkildsen<br />
71 13 Sortbroget kvæg
72 Sortbroget kvæg<br />
hævn, idet koen nr. 1371 efter<br />
KOL Nixon senere på dagen<br />
blev udpeget som skuets bedste<br />
ældre ko. I tilgift blev koen tildelt<br />
24 point. Anderstrup <strong>Holstein</strong><br />
revancherede sig også på<br />
fornemste vis, idet Kermit-datteren<br />
nr. 2391 blev udråbt som<br />
bedste yngre ko og også opgraderet<br />
til 24 point. Fra samme<br />
besætning kom skuets bedste<br />
kvie, en V Elo-datter nr. 1528.<br />
I løbet af de to dage, skuet varede,<br />
besøgte ikke mindre end<br />
5700 mennesker udstillingen,<br />
hvilket er det største antal besøgende<br />
gennem de sidste mange<br />
år. Men der ligger allerede en<br />
ny udfordring med hensyn til<br />
næste års Kimbrerskue. Her<br />
tænkes på den situation, hvor<br />
Agromek i 2008 skal afholdes<br />
hele to gange - i januar og i<br />
november. Men vi er klar til at<br />
tage udfordringen op, - vi kan<br />
ikke skuffe 1700 spisende gæster,<br />
derfor skal der være fuldt<br />
hus omkring ”spisebordet”.<br />
100.000 kg<br />
Vi fejrede forleden en række<br />
køer for livsydelse.<br />
Her er billederne fra Leif Jensen,<br />
hvor hele fem køer blev<br />
hædret. Desværre var den<br />
femte ko død, inden vi nåede<br />
at få besøget planlagt, men det<br />
hører vist til sjældenhederne, at<br />
der på en gang kan hædres så<br />
mange køer.<br />
4 2007<br />
Køerne er: 31452-00807. Far: VAR<br />
Platin, Morfar VE Port. 31472-01632.<br />
Far: VE Thor, Morfar: VE Volt.<br />
31472-01435. Far: VE Zion, Morfar: B<br />
Cleitus. 31472-01614. Far: VE Anders,<br />
Morfar: VE Otto.<br />
Bert Groen, Boldrup: 32176-01049.<br />
Far: Var Platin, Morfar: VE Urt.<br />
Kaj Wisti Lassen, Farsø, 33272-01506<br />
Far: Vejen Frem, Morfar Svin King<br />
Anders Kr. Lassen, Svingelbjerg:<br />
30652-00759. Far: T Hiltop, Morfar:<br />
NJY Hans<br />
Jens Holm Danielsen<br />
<strong>SDM</strong> Nordvestjylland<br />
Maryse og Ronald Niewöhner, Arentsminde<br />
ved Brovst, nåede med denne<br />
Hj Vogd-datter nr. 868 de 100.000 kg,<br />
inden de vil rejse tilbage til Holland<br />
efter 13 år i Danmark. Medhjælper<br />
Maja Jensen holder her besætningens<br />
ældste ko, som næsten aldrig har<br />
været syg. Gns. 10.930 kg.<br />
Palle J. Larsen<br />
Ringkøbing<br />
<strong>SDM</strong> – <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Holstein</strong><br />
Vi har i Ringkøbing-området<br />
været ude for at hædre køer,<br />
der har rundet 100.000 kg<br />
mælk. Tillykke med det!<br />
Ko nr. 56093-01001 tilhørende<br />
Kristian Sloth, Lomborg, Lemvig.<br />
Koen er født i 1995 efter US Arizona<br />
x VE Otto.<br />
Gns. af 9,7 år: 10.305 – 3,95 – 407 –<br />
3,30 – 340 – 747.<br />
Ko nr. 56093-01072 tilhørende<br />
Kristian Sloth, Lomborg, Lemvig.<br />
Koen er født i 1996 efter M Bellwood<br />
x S-B Mascot.<br />
Gns. af 8,5 år: 11.889 – 3,66 – 435 –<br />
3,14 – 373 – 808.
Ko nr. 55449-00856 tilhørende I/S<br />
Brdr. Allerslev, Sdr. Vium, Hemmet.<br />
Koen er født i 1994 efter RGK Ole x<br />
NJY Hubert.<br />
Gns. af 10,7 år: 9.329 – 4,20 – 391 –<br />
3,27 – 305 – 696.<br />
Ko nr. 57625-00967 tilhørende Johannes<br />
Videbæk, Vildbjerg.<br />
Koen er født i 1994 efter RGK Ohaven<br />
x RGK Lex.<br />
Gns. af 10,3 år: 9.735 – 3,81 – 371 –<br />
3,42 – 333 – 704.<br />
Anders E. Christensen<br />
<strong>SDM</strong>-Viborg/<br />
Skive <strong>Holstein</strong><br />
Køer med 150.000 kg mælk,<br />
10.000 kg værdistof og 100.000<br />
kg mælk<br />
I den forgangne periode har vi<br />
i Viborg/Skive <strong>Holstein</strong> skrevet<br />
historie:<br />
Den første ko har rundet<br />
150.000 kg mælk, og så var der<br />
oven i købet to indenfor to uger<br />
– fra I/S Fruergaard, Lund, og<br />
Per Høgh, Møldrup. Koen fra<br />
I/S Fruergaard har tilmed rundet<br />
10.000 kg værdistof. Ud-<br />
4 2007<br />
over disse flotte bedrifter har<br />
en endnu ko opnået 10.000 kg<br />
værdistof og 4 køer 100.000 kg<br />
mælk i den forløbne periode i<br />
Viborg/Skive <strong>Holstein</strong>s regi.<br />
stort tillykke!<br />
73 Sortbroget kvæg<br />
150.000 kg mælk og 10.000 kg værdistof<br />
Ko nr. 42228-00748 tilhørende I/S Fruergaard, Lund (T Escort x JY Wilow).<br />
Gns. 11.1 år: 13.540 kg mælk – 490 kg fedt – 414 kg protein.<br />
150.000 kg mælk<br />
Ko nr. 41815-00666 tilhørende Per Høgh, Møldrup (NJY Hubert x Tab x JY Treat).<br />
Gns. 14.2 år: 10.597 kg mælk – 459 kg fedt – 328 kg protein.<br />
100.000 kg køer<br />
Ko nr. 4189-00719 tilhørende Per<br />
Høgh, Møldrup (T Gaystar x NJY<br />
Hubert x HV Topas).<br />
Gns. 9.9 år: 10.310 kg mælk – 412 kg<br />
fedt – 361 kg protein.<br />
(Fortsættes)
74 Sortbroget kvæg<br />
Ko nr. 41839-00677 tilhørende Per<br />
Høgh, Møldrup (T Elat x NJY Hubert x<br />
VE Klaus).<br />
Gns. 11.2 år: 8.936 kg mælk – 399 kg<br />
fedt – 299 kg protein.<br />
Ko nr. 41016-01185 tilhørende Lyshøj-<br />
Allentoft, Skals (Hubelt x NJY Hubert<br />
x Warden).<br />
Gns. 8.3 år: 11.929 kg mælk – 467 kg<br />
fedt – 371 kg protein.<br />
10.000 kg værdistof<br />
Ko nr. 41021-763 tilhørende Bjarne<br />
German, Skals (NJY Hubert x JY Wilow<br />
x JY Nata)<br />
Gns. 15,2 år: 9.034 kg mælk – 377 kg<br />
fedt – 288 kg protein.<br />
4 2007<br />
Thomas Lind<br />
Midt/Øst<br />
<strong>Holstein</strong><br />
Den 20. november afholdt<br />
foreningen i fællesskab med<br />
Avlsforeningen Viborg/Skive et<br />
fagligt arrangement med titlen,<br />
”Der er guld i god reproduktion”.<br />
Arrangementet blev afholdt på<br />
Asmildkloster Landbrugsskole.<br />
Indlederne var:<br />
Kristian Sejersbøl, driftsøkonom<br />
i Viborg<br />
Reproduktionens indvirkning<br />
på det samlede driftsresultat.<br />
Bjarne Offersgaard, kvægbrugskonsulent<br />
i Viborg<br />
Hvad er god reproduktion set<br />
fra produktionsrådgiverens<br />
vinkel.<br />
Frank Pedersen, aktiv kvægbruger<br />
fra Kjellerup<br />
Sådan opnår jeg mine reproduktionsresultater.<br />
3 fantastiske indledere gav et<br />
særdeles godt syn på emnet,<br />
hvor de godt 100 tilhørere fik<br />
masser af indtryk med hjem<br />
til overvejelse for deres egen<br />
bedrift.<br />
Køer med<br />
100.000 kg mælk:<br />
Lone og Bent H. Bertelsen, Frøholm.<br />
Ko nr. 27698-00240. F. T Gunsmoke,<br />
Mf. NJY Koop.<br />
Gns. 10,1 år: 10.203 3,80 387 3,44<br />
351 738<br />
Henrik Mikkelsen, Fladstrup. Ko nr.<br />
29835-01001. F. HMT Plus, Mf. ØJY<br />
Lerche.<br />
Gns. 11,6 år: 9.011 4,88 440 3,73<br />
336 776<br />
Henrik Schøler Nielsen<br />
<strong>SDM</strong> Hærvej<br />
3 x 100.000 kg<br />
mælk<br />
Ko nr. 25498-01060 tilhørende<br />
Givskov I/S, Bleld. (HMT Tegl x HV<br />
Cowboy). Gns. af 8,1 år: 12.703 - 509<br />
- 413 - 922.<br />
Ko nr. 20366-00742 tilhørende Henrik<br />
Sørensen, Uhre. (Ukendt x VE Otto).<br />
Gns. af 9,6 år: 10.972 - 467 - 353 -<br />
820.
Ko nr. 22667-00632 tilhørende Bjarne<br />
Madsen, Blåhøj. (HV Farmer x HV<br />
Busk). Gns. af 10,7 år: 9.407 - 419 -<br />
320 - 739. Koen har været udstillet<br />
på flere skuer i afkomstgruppen efter<br />
netop HV Farmer!<br />
Insemineringsaften<br />
Der indledtes med besætningsbesøg<br />
hos Hanne og Niels<br />
Henrik Keinicke, Bredsten. En<br />
nyere robotstald, hvor dyrevelfærd<br />
og arbejdsmiljø prioriteres<br />
højt. Herefter var der debat<br />
og gennemgang af aktuelle insemineringstyre.<br />
Tak til Hanne<br />
og Niels Henrik for jeres gæstfrihed<br />
og vilje til at åbne dørene<br />
til jeres veldrevne kvægbrug.<br />
Vestjydens<br />
<strong>Holstein</strong><br />
4 2007<br />
Klaus Elmelund<br />
Arrangementer<br />
Onsdag den 5. december 2007<br />
kl. 19.30 afholdtes Besætningsbesøg/møde.<br />
Vi indledte med<br />
at se besætningen og staldene<br />
hos Per Jensen, Ølufvad Hovedvej<br />
31, Ølufvad. Her så et<br />
godt og veldrevet kvægbrug<br />
på 170 køer i ny løsdriftsstald.<br />
Gns. ydelse: 9.886 kg mælk,<br />
392 kg fedt 328 kg protein i alt<br />
720 kg fedt+protein. Efterfølgende<br />
var der kaffe og møde i<br />
Rousthøje Forsamlingshus. Efter<br />
kaffen kom landskonsulent<br />
CKR.nr. 46831-00691 tilhørende Kurt<br />
Jacobsen, Krusbjerg, Ølgod. Koen er<br />
født i 1990 og efter NJY Hubert.<br />
for <strong>SDM</strong>-<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> Keld<br />
Christensen med et indlæg<br />
over emnet ”Aktuelt nyt fra den<br />
sortbrogede verden”<br />
Først i februar afholdes foreningens<br />
årsmøde med bl.a. indlæg<br />
om aktuelt nyt, uddeling af anerkendelser<br />
og besætningsbesøg.<br />
Nærmere information følger<br />
senere i LandbrugSyd samt<br />
Kvægavleren.<br />
10.000 kg værdistof<br />
CKR.nr. 46484-00625 tilhørende Åge<br />
Andersen, Vilslev, Ribe. Koen er født i<br />
1992 og efter NJY Hubert.<br />
Gns. af 13,1 år 9.110 – 5,20 – 474 –<br />
3,29 – 300 – 774<br />
150.000 kg mælk<br />
75 Sortbroget kvæg<br />
Gns. af 14,4 år 10.669 – 4,33 – 462 –<br />
3,29 – 351 – 813<br />
10.000 kg værdistof<br />
CKR.nr. 46084-00745 tilhørende Lars<br />
Jager Madsen, Sig, Varde. Koen er født<br />
i 1991 og efter NJY Hubert.<br />
Gns. af 14,3 år 9.475 – 4,25 – 403 –<br />
3,28 – 311 – 714
76 Sortbroget kvæg<br />
100.000 kg. mælk<br />
CKR.nr. 43319-01176 tilhørende Marc<br />
de Baan, Sdr. Farup, Ribe. Koen er født<br />
i 1996 og efter VE Thor.<br />
Gns. af 9,2 år 11.195 – 4,17 – 467 –<br />
3,32 – 372 – 839<br />
CKR.nr. 57871-02557 tilhørende Johannes<br />
Kuilboer, Strellev, Ølgod. Koen<br />
er født i 1996 og efter RGK Madera.<br />
Gns. af 9,3 år 10.900 – 3,43 – 374 –<br />
3,21 – 350 – 724<br />
CKR.nr. 57871-02709 tilhørende Johannes<br />
Kuilboer, Strellev, Ølgod. Koen<br />
er født i 1997 og efter V Assad.<br />
Gns. af 8,6 år 11.824 – 4,47 – 529 –<br />
3,42 – 405 – 934<br />
CKR.nr. 57871-02710 tilhørende Johannes<br />
Kuilboer, Strellev, Ølgod. Koen<br />
er født i 1997 og efter HMT Tegl.<br />
Gns. af 8,1 år 12.626 – 4,11 – 519 –<br />
3,19 – 403 – 922<br />
Koen desværre<br />
afgået<br />
uden billede<br />
CKR.nr. 45695-01907 tilhørende Bent<br />
Høj Jensen, Dejrup, Ovtrup. Koen er<br />
født i 1995 og efter VAR Weber.<br />
Gns. af 10,5 år 9.732 – 4,42 – 430 –<br />
3,13 – 305 – 735<br />
4 2007<br />
CKR.nr. 52486-01363 tilhørende I/S<br />
Midtgård <strong>Holstein</strong>s, Hillerup, Ribe.<br />
Koen er født i 1995 og efter SDJ<br />
Laban.<br />
Gns. af 9,4 år 11.143 – 3,66 – 407 –<br />
3,13 – 348 – 755<br />
CKR.nr. 46003-01521 tilhørende Jan<br />
Boer, Hauge, Tistrup. Koen er født i<br />
1997 og efter E Jimtown.<br />
Gns. af 8,2 år 13.021 – 3,23 – 420 –<br />
3,25 – 423 – 843<br />
CKR.nr. 56146-01526 tilhørende Bjørn<br />
Kuilboer, Strellev, Ølgod. Koen er født i<br />
1994 og efter VAR Vedel.<br />
Gns. af 10,8 år 9.491 – 4,06 – 385 –<br />
3,18 – 302 – 687<br />
Jens Erik Nielsen<br />
<strong>SDM</strong>-Sønderjylland<br />
100.000 kg mælk<br />
Ko nr. 50880-00273 (SDJ Notat) hos<br />
Pia & Hans W. Iwersen,<br />
Rødebæk v. Tinglev.<br />
Gns. af 12,1 år: 8.271 kg mælk.<br />
Ko nr. 50777-00516 ( N Luke) hos<br />
Marianne & Allan Jørgensen,<br />
V. Gasse v. Skærbæk.<br />
Gns. af 9,1 år: 11.020 kg mælk.<br />
Ko nr. 51482-00502 (SK Flex) hos<br />
Birgitte & Hans Jørgen Hansen,<br />
Bæk v. Vojens.<br />
Gns. af 9,8 år: 10.267 kg mælk.
Ko nr. 52470-00757 (B Mountain) fra<br />
Liselotte & Aage Schmidt Lund,<br />
Fårkrog v. Skodborg.<br />
Gns. af 9,6 år: 10.434 kg mælk.<br />
Ko nr. 48622-01672 (T Burma) til<br />
venstre og ko nr. 48622-01490 (VAR<br />
Op) hos<br />
Jeanette & Jac. M. Broeders, Tyrholm<br />
v. Rødekro.<br />
Nr. 1672 gns. af 8,1 år: 12.463 kg<br />
mælk, og nr. 1490 gns. af 10,9 år:<br />
9.205 kg mælk.<br />
Ko nr. 51083-00713 (NJY Ibra) til<br />
venstre og ko nr. 51083-00732 (SK<br />
Flex) hos<br />
Ina & Arno van Herpen, Gånsager v.<br />
Skærbæk.<br />
Nr. 713 gns. af 10,2 år: 9.831 kg mælk,<br />
og nr. 732 gns. af 9,8 år: 10.294 kg<br />
mælk.<br />
4 2007<br />
Studietur<br />
I mange år har der været tradition<br />
for at afholde studietur<br />
den første uge i oktober, hvilket<br />
ikke har været optimalt i år<br />
p.g.a. majshøsten.<br />
Efter 3-dagesturen til Holland<br />
sidste år var der i år udbudt<br />
en 2-dagestur til Djursland<br />
den 13. og 14. november. Turen<br />
samlede 39 deltagere.Der<br />
besøgtes 3 besætninger. Det<br />
var hos Lisbeth og Jens Klinge<br />
(sidstnævnte også guide i Mols<br />
Bjerge), I/S Bakkegården v. Mogens<br />
og Knud Erik Jensen samt<br />
hos Lone og Bent H. Bertelsen.<br />
3 forskellige besætninger og 3<br />
supergode besøg. TAK for stor<br />
gæstfrihed!<br />
Tyrevalgsaften<br />
Denne blev afholdt den 1. november<br />
hos Renbæk Statsfængsel.<br />
Der var bundet 10 køer op,<br />
og invitationen lød på at man<br />
hver for sig skulle give et bud<br />
på, hvilken tyr der ville være<br />
bedste valg til inseminering.<br />
Det gav et godt grundlag for<br />
debat mellem de 29 deltagere.<br />
Niels E. Palle<br />
<strong>SDM</strong>-Fyn<br />
77 Sortbroget kvæg<br />
Årsmøde 2007<br />
Efterårets bestyrelsesarbejde<br />
har i høj grad været præget af<br />
afholdelsen af Avlsforeningen<br />
<strong>SDM</strong> <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong>s årsmøde<br />
i Odense/Ørbæk den<br />
28. september. Desværre blev<br />
vejret ikke det bedste, men resten<br />
klappede til UG, hvilket<br />
bestyrelsen er særdeles tilfreds<br />
med. Dagsordenen var fra begyndelsen,<br />
at vi skulle vise at<br />
<strong>SDM</strong>-arbejdet på Fyn kører i<br />
højt gear, og det mener vi også<br />
at have vist med de fire besætningsbesøg.<br />
Til trods for vejret,<br />
var der godt besøgt på de fire<br />
ejendomme. Herunder et stemningsbillede<br />
fra Ringergård v.<br />
Kirsten og Per Villebro.<br />
Viking<br />
= nye vedtægter<br />
Som i flere af de andre lokale<br />
<strong>SDM</strong>-foreninger har også den<br />
fynske behov for at ændre vedtægter<br />
i forbindelse med dannelsen<br />
af Viking. I den forbindelse<br />
har bestyrelsen besluttet<br />
at skære i antallet af bestyrel-
78 Sortbroget kvæg<br />
sesmedlemmer, er de sammenhænge, så bestyrelsen der er mål-<br />
fremover bare. De er består præsenteret af 5 medlem- i højere<br />
mer kolonne mod i tidligere tabellen. 7. I Bestyrelmodsætsensning kommende til den genetiske opgave sammen- består<br />
så hæng i at mellem få diskuteret proteinydelse igennem og<br />
hvad yversundhed målsætningen er den er målbare for bestyrelsen,<br />
sammenhæng og hvilket negativ, ambitions- men tæt<br />
niveau på nul. man Det betyder, vil arbejde at en efter. observeret<br />
øget proteinydelse ikke gi-<br />
Årsmøde ver et målbart 2008 øget celletal hos<br />
Det køerne. kommende Den målbare årsmøde sammen- vil<br />
helt hæng sikkert mellem også celletal dreje og sig masti- om<br />
de tis er nye moderat vedtægter liggende og bestyrel- mellem<br />
sesarbejdet 0,15 og 0,22, i mens fremtiden. de målbare Dette<br />
vil sammenhænge i lighed med mellem tidligere prote- finde<br />
sted inydelse medio og februar. frugtbarhed, Der sendes samt<br />
nærmere yversundhed ud til og medlemmerne.<br />
frugtbarhed er<br />
tæt på nul. Den målbare sam-<br />
100.000 menhæng mellem kgs køer: frugtbarhedsegenskaberne<br />
er høj.<br />
God pasning har stor<br />
indflydelse<br />
Men man skal være opmærksom<br />
på, at til trods for at der<br />
kan findes ugunstige genetiske<br />
sammenhænge mellem to egen-<br />
60761-01515 skaber, vil de tilhørende ikke nødvendigvis<br />
Birgit & Jørgen<br />
komme Nielsen, til Gundersø udtryk (NJY ude Hubert i besæt- x<br />
VE ningerne. Otto). Gns Det af 11,5 kan år: en 9.060 god – 3,97 pas-<br />
– 360 – 3,53 – 320 – 680<br />
ning langt hen af vejen forebygge.<br />
Hvis både management og forebyggelse<br />
af sygdomme er god<br />
i besætningen, vil en avlsmæssig<br />
forringelse af sygdomsresistens<br />
og frugtbarhed i første<br />
omgang ikke nødvendigvis give<br />
sig udslag i en øget sygdomsforekomst<br />
og nedsat frugtbarhed.<br />
59973-00469 tilhørende Sonja &<br />
Men det er vigtigt at huske på,<br />
Carsten Christensen, Gamby (FYN Lind<br />
x at ØJY de Lerche). genetiske Gns af ændringer 10,6 år: 9.553 ak–<br />
4,06 kumuleres – 388 – 3,40 over – 325 generationer.<br />
– 71<br />
Derfor vil en fortsat Claus Petersen genetisk<br />
tilbagegang for de funktionelle<br />
egenskaber betyde at pasning<br />
og forebyggelse skal forbedres<br />
for at opretholde samme fænotypiske<br />
niveau.<br />
4 2007 2006<br />
Mere information<br />
<strong>SDM</strong> Østlige Øer<br />
giver bedre sundhed<br />
Undersøgelsen bekræfter, at der<br />
Generalforsamling<br />
findes en ugunstig genetisk sam-<br />
I menhæng begyndelsen mellem af november ydelse må- og<br />
ned yversundhed, afholdte <strong>SDM</strong>-DH samt ydelse Østlige og<br />
Øer frugtbarhed. generalforsamling Resultaterne i forbinundelsederstøtter, med at Dansires det fortsat årlige er omvigrådemøde.tigt at vægte de funktionelle<br />
Selve egenskaber generalforsamlingen i avlsarbejdet for blev at<br />
en undgå kort en affære, yderligere da der tilbagegang var forslag<br />
for disse. til nye Til trods vedtægter. for at hunlig Disse<br />
forslag frugtbarhed blev vedtaget og yversundhed og generalforsamlingen<br />
har været inkluderet dermed i avlsmålet udsat.<br />
Essensen for de danske i de malkekvægsracer<br />
nye vedtægter<br />
er de flytning seneste ti af år, datoen har den for genetiafholdelseske trend af generalforsamlingen været ugunstig. Men til<br />
februar man skal måned, huske på således at det at frugt- man<br />
”løsriver” barhedsindeks sig fra vi kvægavlsfor-<br />
anvender i<br />
eningens områdemøder.<br />
Bestyrelsen er allerede i gang<br />
Nyt<br />
Nyt<br />
gårdskilt<br />
gårdskilt<br />
41 Sortbroget kvæg<br />
med dag, først at planlægge blev introduceret et besæti<br />
ningsbesøg 1995-96. Omfattende i forbindelse import med af<br />
generalforsamlingen, udenlandsk avlsmateriale så mød med<br />
op ingen og giv eller din mangelfuld mening tilkende infor-<br />
omkring mation om foreningens avlsværdi for virke funki<br />
området. tionelle egenskaber har bidraget<br />
til den negative trend for<br />
Roskilde frugtbarhed Dyrskue og yversundhed.<br />
2008 Med den øgede information<br />
Det om de har funktionelle været fremme egenskaber i flere<br />
lokale på det udenlandske medier at der avlsmateri- ikke kan<br />
udstilles ale, der nu kvæg er tilgængelig på Roskilde via In-<br />
Dyrskue terbull, og 2008 den stærke pga. Blue vægtning Tong.<br />
Dette af sundhed er ikke og sandt!! frugtbarhed Selvom vi i<br />
ligger avlsmålet i restrektionszonen kan vi forvente, er det at<br />
stadig den ugunstige muligt at genetiske samle kvæget. trend<br />
Så for derfor frugtbarheds- støt i 2008 og sundheds- op omkringegenskaberne<br />
skuet, så vil vi endnu blive reduce- engang<br />
kan ret. fremvise en af landets flotteste<br />
udstillinger.<br />
Søren Christensen<br />
Produktionspris: Kr. 1.350,- exkl. moms<br />
Produktionspris: Kr. 1.350,- exkl. moms<br />
Bestilling hos <strong>SDM</strong> - <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Udkærsvej Bestilling 15, hos Skejby, <strong>SDM</strong> - 8200 <strong>Dansk</strong> Århus <strong>Holstein</strong> N<br />
Udkærsvej Tlf. 15, 8740 Skejby, 5000 8200 Århus N<br />
Tlf. 8740 5000
Besøg <strong>SDM</strong>’s hjemmeside<br />
Har du besøgt <strong>SDM</strong>’s hjemmeside for nylig? Hvis ikke, så har<br />
du noget at glæde dig til. Vi kan nu tilbyde en totalt opdateret<br />
<strong>SDM</strong>-hjemmeside på adressen www.sdm-dh.dk.<br />
På siden kan du læse om:<br />
O <strong>SDM</strong>’s organisation med præsentation af bestyrelsen og<br />
medarbejdere<br />
O <strong>SDM</strong>’s historie<br />
O Højtydende <strong>SDM</strong>-køer og -besætninger<br />
O <strong>SDM</strong>’s toptyre-liste – aktuelle avlsværdital<br />
O Blå Bog – udenlandske tyre – opdateres 4 gange årligt<br />
O Aktuelle nyheder<br />
O Spændende <strong>Holstein</strong>-links overalt i verden<br />
O Arrangementskalender<br />
<strong>SDM</strong> –<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Kontorets adresse:<br />
Udkærsvej 15, Skejby<br />
8200 Århus N<br />
Tlf. 8740 5000<br />
Fax 8740 5089<br />
E-mail: sdm@lr.dk<br />
Homepage: www.sdm-dh.dk<br />
4 1 2007<br />
<strong>SDM</strong>-medarbejdere<br />
Landskonsulent Keld Christensen<br />
(Privat tlf. 8647 9172 – Bil 4034 2222)<br />
Konsulent Mette Bech (Bil 4034 2252)<br />
Sekretær Lone Frilund Vitved<br />
79 67 Sortbroget kvæg<br />
DC<br />
Sortbroget Kvæg<br />
<strong>SDM</strong> –<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong><br />
Formand<br />
Peder V. Laustsen, 7542 0804<br />
Næstformand<br />
Søren Knudsen, 7586 7089<br />
Bo Skovbjerg Nielsen,<br />
9899 4566<br />
Pieter Oosterhof, 9838 7696<br />
Niels Hald, 9862 1074<br />
Jesper Lykke Andersen,<br />
8633 1650<br />
Torben Rasmussen, 9754 7473<br />
Kr. O. Dahlgaard, 9793 6546<br />
Peter Stephansen, 9783 6252<br />
Peter Jørgensen, 7555 9061<br />
Carsten Port, 7483 4236<br />
Carsten Hedegaard, 6533 2624<br />
Peter Svendsen, 5966 8515<br />
Erik Hansen, 7484 1160<br />
Anton Hammershøj, 9854 8549<br />
<strong>Dansk</strong> Kvægs medarbejdere beskæftiget ved kåring<br />
og døtregruppebedømmelse<br />
Afkomsinsp. Per Key Kristiansen (Priv.tlf. 9862 1771 – Bil 4030 0250)<br />
Afkomsinsp. Jørgen Knudsen (Priv.tlf. 7586 7789 – Bil 4030 0251)<br />
Afkomsinsp. Rolf Bros Andersen (Priv.tlf. 8645 2456 – Bil 4030 0252)<br />
Afkomsinsp. Villy Nicolaisen (Priv.tlf. 7586 3416 – Bil 2171 7718)<br />
Afkomsinsp. Jacob Edstrand (Priv.tlf. 8653 1404 – Bil 2171 7724)<br />
Afkomsinsp. Torben Andersen (Mobil 2177 0728)
MAGASINPOST<br />
Id-nr. 46.413<br />
Returadresse/afsender<br />
Postbox 1325<br />
8210 Århus V<br />
Arie Rombouts Lars Juellund Michael H. Madsen Tamara Rombouts<br />
Niels H. Kristiansen Sjef van Overbeek Jan van Ewijk<br />
SireMatch Nord Syd, Sjælland Midt varetur kontor<br />
2445 7745 2463 6572 3066 4338 2463 6515 2164 8441 6163 8587 8688 6375<br />
'Vi ønsker dig og din familie<br />
en glædelig jul, samt et godt nytår!'<br />
HG DANMARK<br />
✆ 8688 6375<br />
info@hgdanmark.dk<br />
www.hgdanmark.dk<br />
HG er en afdeling af CRV Holding BV<br />
DIT VALG<br />
FOR PROFIT<br />
OGSÅ I 2008!<br />
1 Holdbarhed<br />
2 Sundhed & Frugtbarhed<br />
3 Ydelse<br />
4 Eksteriør<br />
5 Sikkerhed