Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
I den symbolistiske opfattelse er den materielle virkelighed kun én dimension i en<br />
flerdimensional verden, <strong>og</strong> symbolisterne har set det som en af deres <strong>for</strong>nemmeste opgaver at<br />
hævde <strong>og</strong> konkretisere virkelighedens flerdimensionalitet. 200 Billedmediet var i symbolismen<br />
der<strong>for</strong> ikke bundet af n<strong>og</strong>et krav om rationel kommunikation, <strong>og</strong> som vist i billedanalyserne<br />
prioriterede Gauguin klart billedets komponerende udtryk højere end den meddelsomme<br />
tydelighed.<br />
Da maleriet blev udstillet i 1891 gav Gauguin et interview til kunstkritikeren Jules Huret<br />
fra L’Echo de Paris, der starter med Hurets reaktion på værket:<br />
Ganske vist kunne jeg se, at hans ansigt udtrykte en frygtelig smerte, men det var<br />
uantageligt <strong>for</strong> grimt til at være Kristus’ ansigt. Skægget virkede <strong>for</strong> rødt, <strong>og</strong> hvor<strong>for</strong><br />
disse grønne, røde <strong>og</strong> barske blå farver? Og hvor<strong>for</strong> disse besynderlige træer? Hvad<br />
betyder de flygtende mennesker? Hvorfra fik jeg dette <strong>for</strong>stemte, modløse indtryk af<br />
frygt, der sank ind i selve marven på mine kn<strong>og</strong>ler?<br />
Gauguin svarede mig med en enkel, beskeden <strong>og</strong> mild facon, der passede<br />
sammen med hans drømmende øjne, <strong>og</strong> den uudsigelige evangeliske sødme i hans træk:<br />
“Dette er mit portræt, som jeg har malet…men det skal symbolisere fejlslagningen af et<br />
ideal, lidelsen der er både guddommelig <strong>og</strong> menneskelig, Jesus, der er <strong>for</strong>ladt af alle<br />
sine disciple, <strong>og</strong> hans omgivelser er så bedrøvede som hans sjæl.”<br />
Ja, det var det! Kristus’ plebejiske ansigt viste en storhed (hvor<strong>for</strong> skulle Kristus<br />
være smuk som en dukke?) hans hoved bøjet i <strong>for</strong>tvivlelse <strong>og</strong> <strong>for</strong>tabt i umådeligt<br />
tungsind; selve personificeringen af smerte (…) Jeg bemærkede ikke længere den røde<br />
hætte eller skæg, eller den tunge <strong>og</strong> mørke kontur, der lignede blyindfattede<br />
vinduesmalerier. Jeg var overvældet <strong>og</strong> henrykket af <strong>for</strong>ståelsen af denne kraftfulde<br />
syntese af lidelse, <strong>og</strong> jeg følte at jeg rystede af følelser, som jeg kun tidligere havde<br />
oplevet <strong>for</strong>an n<strong>og</strong>le sjældne malerier på Louvre. 201<br />
Interviewet viser dels, hvor overvældende maleriet har virket på Huret, dels at Gauguin i sit<br />
maleri <strong>for</strong>måede at vise sin overbevisende religiøse <strong>og</strong> kulturelle ballast. Referencerne til<br />
værkerne på Louvre kan fra Gauguins side have været en bevidst startegi <strong>for</strong> at få sit publikum<br />
i tale. Ved at inddrage n<strong>og</strong>et velkendt, kunne det nyskabende muligvis opleves som ”lettere<br />
<strong>for</strong>døjeligt”, end hvis Gauguin udelukkende havde benyttet sig af utraditionelle motiver <strong>og</strong><br />
virkemidler. Han kunne hermed bruge det eklektiske til at højne maleriets kommunikative<br />
karakter, <strong>og</strong> med det bibelske tema kunne han trække på en litterær kilde, der var almindelig<br />
kendt.<br />
200<br />
Petersen, op.cit. p. 18<br />
201<br />
Min oversættelse fra engelsk. Huret, Jules: Paul Gauguin devant ses tableaux, L’Echo de Paris, 23, 2, 1891.<br />
Gengivet i Jaworska, art.cit. p.84 -85<br />
68