Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
”Selvportræt med glorie <strong>og</strong> slange”, 1889<br />
(Olie på træ, 79,6 x 51,7 cm, National Gallery of Art, Washington). Bilag 6.<br />
Billedet <strong>for</strong>estiller Paul Gauguin i ¾ profil <strong>for</strong>an en gul <strong>og</strong> rød baggrund. Han har en smal<br />
glorie over hovedet, <strong>og</strong> ved siden af ham hænger to æbler i en gren, der kommer ned fra oven.<br />
Foran ham er der et blågrønt mønster af linier <strong>og</strong> i sin ene hånd holder han en slange, som var<br />
det en cigaret. Der er flere dominerende linier i billedet. Baggrunden er eksempelvis<br />
gennemskåret af en sort streg, der deler den i to felter; et rødt <strong>og</strong> et gult. I <strong>for</strong>grunden er de<br />
blågrønne, buede linier, der peger i hver deres retning, markante – <strong>for</strong>mmæssigt kunne de<br />
associere til n<strong>og</strong>et organisk, <strong>og</strong> læses som blomsterstængler, hvormed de gule firkanter <strong>for</strong><br />
enden af dem ville være blomsterkroner. Midt i disse abstrakte <strong>for</strong>mer toner Gauguins ansigt<br />
frem som en lys oval. Hans blik er rettet skråt nedad, som om han undgår øjenkontakt med<br />
betragteren, der ser på ham i et normalperspektiv. De mange linier er med til at give et indtryk<br />
af bevægelse, men det levende <strong>og</strong> organiske udtryk kontrasteres af det stive <strong>og</strong> undvigende<br />
blik. Midt i de klare farver <strong>og</strong> dynamikken kommer Gauguin til at fremstå plaget eller<br />
sammenbidt, hans ansigt fremstår tydeligt, idet det er mere modelleret end den fladere<br />
baggrund. Fornemmelsen af rum i maleriet skabes kun ved hjælp af ganske små<br />
overlapninger, f. eks. der, hvor hans fingre holder om slangen, eller hans ansigt overlapper<br />
baggrunden samt den lette modellering i ansigtet <strong>og</strong> æblerne. Hvor han har malet sit ansigt<br />
mere tredimensionelt, er hans hånd påfaldende flad i sammenligning hermed. På trods af, at<br />
Gauguin har malet sig selv med en glorie, lader den ikke til at kaste et særligt lys i billedet.<br />
Hans ansigt virker derimod en smule oplyst af baggrunden, hvilket kan ses ved, at hans<br />
egenskygger falder i den venstre del af ansigtet <strong>og</strong> er med til at markere hans karakteristiske<br />
næse. Farveholdningen i billedet er overvejende varm, idet det er domineret af gul <strong>og</strong> rød. Gul<br />
er traditionelt den primærfarve, der minder mest om guld <strong>og</strong> hermed kan erstatte det; det er<br />
<strong>og</strong>så en farve der bruges til at symbolisere lys. I den vestlige verden kan gult <strong>og</strong>så betyde<br />
åndelig kraft <strong>og</strong> visdom, en <strong>for</strong>m <strong>for</strong> ”Guds lys”. Rød er derimod en farve, der er dominerende<br />
<strong>og</strong> ”primitiv”. Traditionelt virker den røde farve ophidsende <strong>og</strong> <strong>for</strong>bindes med kamp <strong>og</strong><br />
lidenskab, kærlighed, passion, aggressivitet <strong>og</strong> seksualitet. Flertydigheden i Gauguins brug af<br />
linier, farver <strong>og</strong> <strong>for</strong>mer er i maleriet bevidst <strong>og</strong> påvirker den rumlige konstruktion af billedet<br />
kraftigt.<br />
De flade, kurvede stængler i <strong>for</strong>grunden gentager både slangens bevægelse, Gauguins<br />
vildfarne hårlok samt maleriets datering <strong>og</strong> signatur. Som nævnt er billedet klart delt i to<br />
59