Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
Kunstnerens rolle – den symbolistiske seer<br />
En <strong>for</strong>agt <strong>for</strong> naturalismen <strong>og</strong> realismen <strong>for</strong>enede de symbolistisk orienterede digtere <strong>og</strong><br />
billedkunstnere, <strong>og</strong> de <strong>for</strong>etrak kunstens <strong>og</strong> den frie fantasis udfoldelsesmuligheder frem <strong>for</strong><br />
dyrkelsen af de objektive sandheder <strong>og</strong> det, der kunne registreres, måles <strong>og</strong> vejes. I stedet<br />
søgte de sandheden i det enkelte menneskes sjæl, <strong>og</strong> ofte søgte de en idealskønhed, der kunne<br />
realiseres gennem kunsten. 170 Kunstneren måtte altså se ”indad” i sit eget sind <strong>for</strong> at finde de<br />
dybere lag af erkendelse, der ikke kunne opfattes rationelt. Som i romantikken blev<br />
kunstneren i symbolismen anset <strong>for</strong> at være en ”særligt udvalgt”, en profet, der ved at<br />
distancere sig fra den fysiske verden kunne dyrke sine sanser <strong>og</strong> syner <strong>og</strong> herved overleve i<br />
den – i symbolisternes øjne – hæslige <strong>og</strong> meningsløse verden. Den symbolistiske kunstner var<br />
d<strong>og</strong> præget af det moderne liv <strong>og</strong> den splittelse, der lå i kølvandet på oplevelsen af den gamle<br />
verdens sammenbrud. 171<br />
Desuden passede symbolismens <strong>for</strong>estilling om kunstneren som et menneske med en<br />
særlig sensitivitet, godt til Gauguins billede af sig selv. Sensitiviteten var ikke tilgængelig <strong>for</strong><br />
<strong>for</strong>nuften, <strong>og</strong> denne holdning passede godt ind i opgøret med positivismen, som Gauguin <strong>og</strong><br />
flere fra hans omgangskreds var en del af. Symbolisterne mente, at de ved at fokusere på den<br />
indre verden ville få mulighed <strong>for</strong> at stige op over ’her <strong>og</strong> nu’ <strong>og</strong> møde det universelle, <strong>og</strong> det<br />
er ikke n<strong>og</strong>et tilfælde, at symbolismen var samtidig med opkomsten af psykol<strong>og</strong>i <strong>og</strong><br />
psykoanalysen. Kunstnerne krævede frihed til mennesket som individ, hvor<strong>for</strong> mennesket<br />
skulle befries af naturens greb, der var kommet til at dominere gennem den positivistiske<br />
videnskab. De søgte at blive fri <strong>for</strong> den fot<strong>og</strong>rafiske, nøjagtige gengivelse af virkeligheden,<br />
som den blev set af positivisterne. Lysten til denne frihed <strong>for</strong> kunstneren bragte dem hen i<br />
mod en kunst, der ikke var bundet af den synlige virkelighed; en kunst hvori mennesket kunne<br />
bruge naturen ud fra sin egen vilje til at udtrykke sine ideer, jf. tanken om at male efter<br />
hukommelsen <strong>og</strong> ikke model. Igen betones det altså, hvordan den indre virkelighed er tættere<br />
knyttet til sandheden end de fysiske fremtrædelses<strong>for</strong>mer. Ved at sigte efter en subjektiv kunst<br />
<strong>for</strong>søgte de at tydeliggøre det personlige <strong>og</strong> hermed udtrykke mere end blot den<br />
videnskabelige del af virkeligheden. Det er d<strong>og</strong> ikke ethvert menneskes subjektive sandhed,<br />
der skal udtrykkes; der er i denne tankegang en <strong>for</strong>estilling om kunstneren som et menneske,<br />
der har en privilegeret adgang til en større sandhed. På den måde fik kunstneren en særlig rolle<br />
som <strong>for</strong>midler af n<strong>og</strong>et større, <strong>og</strong> han havde hermed <strong>og</strong>så en <strong>for</strong>pligtelse til at <strong>for</strong>midle denne<br />
170 Larsen, op.cit. p. 11<br />
171 Ibid.<br />
57