Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
denne virkelighed var videnskabeligt tilgængelig eller ej. I skabelsesprocessen ville<br />
kunstneren bruge sin æstetiske bevidsthed, <strong>og</strong> hermed ville den verden, der lå uden <strong>for</strong><br />
l<strong>og</strong>ikkens område blive tilgængelig <strong>for</strong> ham, <strong>og</strong> han ville opleve verden i flere dimensioner.<br />
Symbolisterne var ikke imod videnskaben som sådan, men de opponerede mod ideen om, at<br />
mennesket kun kunne begribe verden gennem rationalitet, videnskab eller empiriske data.<br />
Som symbolist ønskede Gauguin at udvide den verden, som positivismen repræsenterede med<br />
sine <strong>for</strong>klaringer, objektive statistikker <strong>og</strong> frugtesløse fakta. Rookmaaker <strong>for</strong>klarer således:<br />
Positivism had dethroned every value and equalized everything according to its natural –<br />
scientific method. For if only individual visible, palpable and measurable events are<br />
meaningful, the insight into differences between what from a human standpoint is meaningful<br />
and what is not will be lost. 161 En symbolist ville aldrig gå en videnskabsmand i bedene, <strong>for</strong><br />
hans mål var snarere at skabe en erkendelsesmættet <strong>for</strong>m, der indeholdt visionære <strong>for</strong>klarelser<br />
end rationelle <strong>for</strong>klaringer. 162 Hvor en <strong>for</strong>klaring er l<strong>og</strong>isk eller rationel, har en <strong>for</strong>klarelse<br />
mere karakter af n<strong>og</strong>et, der åbenbarer sig. Det vil sige, at man kan erkende n<strong>og</strong>et uden<br />
nødvendigvis at <strong>for</strong>stå det, <strong>og</strong> netop denne skelnen mellem det rationelle <strong>og</strong> det<br />
erkendelsesmæssige, er af væsentlig betydning <strong>for</strong> symbolisterne.<br />
Auriers definition<br />
I 1891 udgav Aurier i bladet ”Mercure de France”, en artikel ved navn ”Symbolismen i<br />
maleriet – Paul Gauguin”, hvori han præsenterede Gauguin som <strong>for</strong>egangsmand <strong>for</strong> den<br />
maleriske symbolisme. I artiklen definerede Aurier symbolismen udfra fem hovedpunkter:<br />
Kunstværket må være:<br />
1) Idéistisk, da dets eneste mål vil være at udtrykke Idéen.<br />
2) Symbolistisk, da det vil udtrykke denne idé ved hjælp af <strong>for</strong>mer.<br />
3) Syntetisk, idet det vil præsentere disse <strong>for</strong>mer, disse tegn på en alment <strong>for</strong>ståelig måde.<br />
4) Subjektivt, da den genstand, som kunstværket afbilder, aldrig vil blive betragtet blot som<br />
et objekt, men som tegn på en Idé, som den er opfattet af jeg’et,<br />
5) (Som en konsekvens heraf) dekorativt, <strong>for</strong> det dekorative maleri i den rigtige <strong>for</strong>stand,<br />
som den blev <strong>for</strong>stået af de egyptiske, <strong>og</strong> højst sandsynligt de græske <strong>og</strong> de primitive, er<br />
intet andet end manifestationen af en kunst, der på én gang er subjektiv, syntetisk,<br />
symbolistisk <strong>og</strong> idéistisk. 163<br />
161 Op.cit. p. 75<br />
162 Petersen, op.cit. p. 9<br />
163 Originalteksten lyder:<br />
1) Idéiste, puisque son ideal unique sera l’expression de l’Idée.<br />
2) Symboliste, puisqu’elle exprimera cette Idée par des <strong>for</strong>mes.<br />
3) Synthétique, puisqu’elle ecrira ces <strong>for</strong>mes, ces signes, selon un mode de compréhension générale.<br />
54