Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
udtrykkes i n<strong>og</strong>en anden <strong>for</strong>m end den givne. Til gengæld kan et symbol <strong>for</strong>tolkes på<br />
mange måder, <strong>og</strong> symbolismen bygger netop på fascinationen ved symbolets mystiske<br />
uudtømmelige betydningsdybde. 148<br />
Symbolet er altså nært knyttet til <strong>for</strong>men, samtidig med det indeholder muligheden <strong>for</strong> flere<br />
betydningslag, <strong>og</strong> det var på denne måde, symbolisterne brugte ordet ’symbol’.<br />
Begrebet symbolisme har ligeledes en diffus karakter, hvilket Petersen begrunder således:<br />
Begrebs<strong>for</strong>virringen skyldes <strong>for</strong> en stor dels vedkommende, at symbolisme ikke som så mange<br />
andre ismer er baseret på stilkarakteriserende fællestræk ved en bestemt periode eller<br />
værkgruppes kunst. Symbolisme relaterer sig nemlig lige så meget til en omverdenstolkning<br />
<strong>og</strong> livsanskuelse som til værkets iboende <strong>for</strong>malistiske tegn. 149 Symbolismen var karakteriseret<br />
af en aversion mod den synlige virkelighed, hvilket Rookmaaker anser <strong>for</strong> at være en af<br />
grundene, hvis ikke den tungeste, til at de flygtede ind i det subjektive, dét, der var afskåret fra<br />
den ydre verden. 150 Denne negative holdning til virkeligheden har rødder længere tilbage,<br />
eksempelvis var følelsen af depression karakteristisk <strong>for</strong> romantikerne. Symbolisterne delte<br />
endvidere romantikernes <strong>for</strong>estilling om, at den kunstneriske aktivitet var <strong>for</strong>bundet med<br />
spontane <strong>og</strong> fantasibårne visioner. 151 Ofte ville symbolistiske kunstnere ud<strong>for</strong>ske <strong>og</strong> udtrykke<br />
det, som var i menneskets indre, i dets tanker, sind <strong>og</strong> psykol<strong>og</strong>i – i modsætning til en kunst,<br />
der mere passivt beskrev <strong>og</strong> registrerede den synlige virkelighed. I symbolismen blev<br />
fantasien anset <strong>for</strong> at være redskabet, der kunne gøre det tilgængeligt, som lå uden <strong>for</strong> den<br />
rationelle <strong>for</strong>ståelse. Petersen <strong>for</strong>klarer således: Symbolisterne påbegynder en intens<br />
opdyrkning af de rent kunstneriske elementer i spr<strong>og</strong>et/<strong>for</strong>mspr<strong>og</strong>et, <strong>og</strong> i overensstemmelse<br />
med æstetiske ideer fra 1700tallet <strong>og</strong> fremefter fastslår de, at kunstneriske spr<strong>og</strong>- <strong>og</strong><br />
<strong>for</strong>melementer knytter sig til et erkendelsesplan, som er væsens<strong>for</strong>skelligt fra videnskaben. 152<br />
De æstetiske ideer fra 1700tallet <strong>og</strong> fremefter, som Petersen refererer til kan meget vel være<br />
filosoffen Alexander Baumgartens. Han udgav i 1750’erne ”Aesthetica”, hvori han<br />
<strong>for</strong>mulerede tanken om, at mennesket har to <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> bevidsthed: den l<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> den<br />
æstetiske. De to bevidstheder har hver deres <strong>for</strong>m <strong>for</strong> erkendelse: den l<strong>og</strong>iske har en rationel,<br />
der er et <strong>for</strong>standsprodukt, mens æstetiske har en sensitiv, der er et produkt af følelserne.<br />
148 Jørgensen, op.cit. p. 327<br />
149 Larsen, op.cit. p. 10<br />
150 Rookmaaker, op.cit. p. 72<br />
151 Petersen, op.cit. p. 12<br />
152 Op.cit. p. 9<br />
51