Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
Begrebet ”den konstruktive collage”<br />
Netop den eklektiske arbejdsmetode er han som nævnt blevet kritiseret <strong>for</strong>, men jeg vil i<br />
specialet undersøge hans værker med kunsthistoriker Camilla S. Paldams teori om den<br />
konstruktive collage. Herved vil jeg belyse det meningsskabende i hans sammensatte værker.<br />
Det collagebegreb, jeg benytter i specialet, er dét, som Paldam fremskriver i sin Ph.d.<br />
afhandling ”Konstruktive collager - fra 1920’ernes surrealisme til Young British Artists” fra<br />
2007. Heri afgrænser hun et pragmatisk collagebegreb, der i højere grad er baseret på en<br />
meta<strong>for</strong>isk <strong>for</strong>ståelse af collage som strategi, snarere end den tekniske udførelse. I sin<br />
afhandling skriver Paldam sig op imod Peter Bürgers collagebegreb, <strong>og</strong> skriver: Bürger<br />
tidsfæster opkomsten af collage/montage til kubisternes ’papiers collées’ i starten af det<br />
tyvende århundrede. Det gør han med baggrund i det paradigmeskift, som han ser <strong>for</strong> hele<br />
grundlaget <strong>for</strong> avantgarden. – Der er tale om helt nye teknikker på baggrund af helt nye<br />
vilkår. 5 I sin afhandling argumenterer Paldam <strong>for</strong> en udvidelse af collagebegrebet i <strong>for</strong>hold til<br />
Bürgers definitioner, hvormed hun imødekommer collager, som ikke partout fremviser deres<br />
produktionsæstetiske brud, men derimod har en meningsgivende sammenhæng. Hermed<br />
bruger Paldam begrebet collage om visuelle, sammensatte, 2-dimensionelle objekter samt<br />
litterære teknikker 6 , <strong>og</strong> det er ligeledes på denne måde, jeg vil bruge begrebet i <strong>for</strong>hold til<br />
Gauguins værker. Det pragmatiske collagebegreb er i højere grad baseret på struktur end<br />
teknik, <strong>og</strong> omhandler dermed ting, der er på det <strong>for</strong>kerte sted, i den <strong>for</strong>kerte kontekst, der er<br />
sat sammen i uventede konstellationer. Udvidelsen af collagebegrebet åbner hermed<br />
muligheden <strong>for</strong> at læse flere af Gauguins værker som collager, <strong>og</strong>så selv om de ikke<br />
indeholder produktionsæstetiske brud. Surrealisten Max Ernst skrev om f.eks. Magrittes <strong>og</strong><br />
Dalis malerier, at billederne er collager helt <strong>og</strong> aldeles malet i hånden 7 , <strong>og</strong> på samme måde<br />
mener jeg, at flere af Gauguins værker er det, hvilket jeg vil undersøge nærmere i specialet.<br />
Paldam peger endvidere på, at hendes konstruktive collagebegreb gør det muligt at tale om<br />
collager tidligere end Bürgers definition. Hun skriver: Hvis kernepunktet <strong>for</strong> collage – eller i<br />
det mindste de <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> collage, som denne afhandling har beskæftiget sig med – snarere<br />
består i overraskende semantiske sammensætninger, så er collage ikke nødvendigvis<br />
eksklusivt knyttet til det 20. århundrede. 8<br />
5<br />
Paldam, Camilla Skovbjerg: Konstruktive collager – fra 1920’ernes surrealisme til Young British Artists, Ph.d.<br />
afhandling, Det Humanistiske Fakultet, Aarhus Universitet, 2007, p. 287<br />
6<br />
Op.cit. p. 24<br />
7<br />
Op.cit. p. 43<br />
8<br />
Op.cit. p. 287<br />
4