Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
Denne insisteren på at male efter hukommelsen <strong>og</strong> betoningen af abstraktionen kan <strong>og</strong>så ses<br />
som en reaktivering af neoplatoniske filosofier, der blev diskuteret i Gauguins omgangskreds.<br />
Det vidner om en afstandstagen til mimesis <strong>og</strong> varslede nye bud på, hvad et maleri kunne være<br />
<strong>og</strong> <strong>for</strong>estille – <strong>og</strong> er således langt mere end blot en illustration af en bibelsk begivenhed.<br />
Denne afstandtagen til mimesis griber tilbage til Platons teorier, hvad jeg vil uddybe i<br />
følgende afsnit.<br />
Den platoniske tanke<br />
Varnedoe skriver:<br />
When Gauguin said the Impressionists worked ”without freedom, retaining the bonds of<br />
verisimilitude”, he was opposing a whole idea of the brain as a slave to the senses. And<br />
when he criticized them <strong>for</strong> ”searching around the eye and not in the mysteriuos center<br />
of thought”, he divided organ from intellect in a way that pointed to a newly revived,<br />
alternative idea of the mind’s innate, autonomous generative power. 104<br />
Gauguin kritiserede altså impressionisterne <strong>for</strong> at være ”bundet til denne verden”, <strong>og</strong> denne<br />
reference til at være bundet kan ifølge Cheetham tolkes som en parallel til Platons beskrivelse<br />
af fangernes skæbne i hule-<strong>for</strong>tællingen fra b<strong>og</strong> VII i ”Staten”. 105 I <strong>for</strong>tællingen er fangerne<br />
lænkede ved halsen <strong>og</strong> benene <strong>og</strong> sidder i en hule, der er oplyst af et bål bagved dem. Bålets<br />
placering gør, at der kommer skygger fra <strong>for</strong>skellige ting på klippevæggen <strong>for</strong>an fangerne, <strong>og</strong><br />
grundet deres lænker er skyggerne alt, de kan se af verden uden<strong>for</strong>. På den måde oplever<br />
fangerne skyggernes projektion på klippevæggen som virkelighed; de har ingen anelse om, at<br />
det kun er en skyggeverden, de kan se.<br />
I sine breve bruger Gauguin ofte teorien om anamnese 106 , hvor han betoner, at man<br />
via hukommelsen får adgang til sandheden, der ikke er tilgængelig via sanserne. Cheetham<br />
beskriver det således: Memory had the same epistemol<strong>og</strong>ical and ontol<strong>og</strong>ical prioriry given to<br />
it by the neoplatonic tradition wherein the soul has the ability to rec<strong>og</strong>nize Truth because it<br />
107<br />
had prenatal aquaintance with the Forms or Ideas, with absolute Reality. Også Teilhet-<br />
Fisk påpeger, at Gauguin bevidst besluttede sig <strong>for</strong> at se ”indad”, <strong>for</strong> at opnå adgang til en<br />
anden <strong>for</strong>m <strong>for</strong> realitet, <strong>og</strong> at han dermed var mere afhængig af sindets <strong>for</strong>estillinger <strong>og</strong> idéer<br />
104<br />
Varnedoe, op.cit. p. 182<br />
105<br />
Cheetham, art.cit. p. 16<br />
106<br />
Anamnese er et begreb fra Platon, der dækker over erkendelsen opfattet som sjælens erindring om ideer fra en<br />
tidligere tilværelse, før den blev født.<br />
107<br />
Cheetham, art.cit. p. 16<br />
36