Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Afdeling for Æstetik og Kultur — Tværæstetiske Studier - AU Library ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Speciale af Helle Børsen Rosholm Vejleder Hans Jørgen Frederiksen<br />
Årskortnummer 20032411<br />
<strong>for</strong>nemmelse af at være voyeur, der er trængt ind i kvindens privatsfære uden hendes vidende.<br />
Maleriet er d<strong>og</strong> ikke uden rumskabende elementer, f. eks.er hendes krop <strong>og</strong> sengen hun sidder<br />
på omhyggeligt modellerede, <strong>og</strong> samtidig er der en overlapning, hvor hun sidder på sengen,<br />
ligesom mandolinen overlapper tæppet på væggen bag hende. Kvindens ansigt <strong>for</strong>ekommer<br />
umiddelbart harmonisk, mens hendes pære<strong>for</strong>mede skikkelse er nærmest uskøn, hun er altså<br />
ikke en klassisk skønhed, hvilket Gauguin sikkert har været bevidst om. Troskaben over <strong>for</strong><br />
kvindens reelle udseende <strong>og</strong> det, at hun er malet i naturlig størrelse, <strong>for</strong>stærker følelsen af, at<br />
man som beskuer er til stede i rummet sammen med hende.<br />
Der er ingen klart identificerbar lyskilde i rummet, men det kan se ud til, der kommer<br />
n<strong>og</strong>et lys bag fra kvinden, således at hendes ansigt, mave <strong>og</strong> bryst henligger i skygge. Netop<br />
denne lyssætning <strong>for</strong>ekommer pudsig: hvis man skulle ordne sit sytøj ordentligt, ville man<br />
sætte sig omvendt, så lyset faldt på sytøjet, <strong>og</strong> man ikke selv skyggede <strong>for</strong> det. Det betyder, at<br />
hvor kvinden ved første øjekast ser ud til at være i en hverdagssituation - der d<strong>og</strong> er<br />
påfaldende i sin nøgenhed - giver det skyggefulde arbejde maleriet karakter af opstilling.<br />
Lyskilden får desuden mandolinen på væggen til at kaste en skygge, der lige akkurat når hen<br />
<strong>og</strong> kærtegner kvindens nøgne skulder.<br />
Farveholdningen i billedet er naturlig <strong>og</strong> detaljerigdommen er stor; eksempelvis kan<br />
man se, hvordan kvindens små nakkehår kruser, <strong>og</strong> hvordan tæppet bag hende på bagvæggen<br />
pertentligt er gengivet i <strong>for</strong>skellige farver. Selv det hvide lagen er modelleret med skygger i<br />
<strong>for</strong>skellige farver. Penselsstrøgene er lette, men alligevel tydelige, på en sådan måde, at det<br />
bliver åbenlyst, at Gauguin har ladet sig inspirere af sine impressionistiske kolleger <strong>og</strong> venner.<br />
Titlen på maleriet har sin egen historie. I dag kalder Carlsberg Glyptoteket billedet <strong>for</strong><br />
”Syende kvinde”, men flere kunsthistorikere, heriblandt Gedo, refererer til maleriet som<br />
”Nøgenstudie”. Gedo pointerer, at Gauguin selv identificerede billedet som ”Etude de nu” i<br />
den trykte liste over værker til udstillingen i 1881. Maleriet fik desuden sin alternative titel<br />
”Suzanne syr” i 1882, da Gauguin refererede til værket som ”en Suzanne” i et brev til sin kone<br />
fra marts 1882. Gauguins grunde til at ændre titlen på billedet er uklare, <strong>og</strong> hans reference til<br />
maleriet som ”en Suzanne” er i Gedos øjne særligt <strong>for</strong>undrende, idet de fleste <strong>for</strong>skere<br />
accepterer sønnen Pola Gauguins <strong>for</strong>klaring om, at det er familiens barnepige, Justine, der sad<br />
model til maleriet. 46<br />
46 Art.cit. p. 407 -408<br />
16