Generalforsamling - Gladsaxe Lærerforening
Generalforsamling - Gladsaxe Lærerforening
Generalforsamling - Gladsaxe Lærerforening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Generalforsamling</strong><br />
Tirsdag den 17. marts kl. 15.00<br />
i kantinen på Mørkhøj Skole<br />
G L A D S A X E L Æ R E R F O R E N I N G<br />
Beretning 2008
2 3<br />
Henrik Poulsen<br />
Formand<br />
Thomas Agerskov<br />
Næstformand. Formand for fagligt<br />
udvalg<br />
Lisbet Helweg Strachan<br />
Kasserer<br />
Medlem fagligt udvalg<br />
Steen Clausen<br />
Formand for pædagogisk udvalg,<br />
medlem af kursusudvalg og<br />
kredsbladsredaktør<br />
Poul Hansen<br />
Medlem af kursusudvalg, koloniudvalg<br />
og pædagogisk udvalg<br />
Jeanette H. Christiansen<br />
Medlem af pædagogisk udvalg<br />
og koloniudvalg, kredsbladsredaktør<br />
John Rasmussen<br />
Medlem af fagligt udvalg og<br />
koloniudvalg<br />
<strong>Generalforsamling</strong> Forslag til forretningsorden<br />
for generalforsamlingen<br />
Den skriftlige beretning er afsluttet den<br />
5. februar 2009.<br />
Der indkaldes herved til ordinær generalforsamling<br />
tirsdag den 17. marts 2009 kl. 15.00 på Mørkhøj Skole,<br />
kantinen, Ilbjerg Alle 25.<br />
Foreløbig dagsorden:<br />
1. Valg af dirigent.<br />
2. Fastsættelse af forretningsorden.<br />
3. Formanden aflægger beretning.<br />
4. Foreningens regnskab.<br />
5. Indkomne forslag.<br />
6. Fastsættelse af ydelser.<br />
7. Budget og fastsættelse af kredskontingent for 2010.<br />
8. Evt.<br />
Forslag, der ønskes sat på dagsordenen, skal foreligge på<br />
kredskontoret fredag den 6. marts.<br />
På generalforsamlingen vil der kl. ca. 17.30 blive serveret<br />
en let anretning.<br />
På bestyrelsens vegne<br />
Henrik Poulsen<br />
Bilag til punkt 2 på dagsordenen.<br />
Bestyrelsen foreslår følgende forretningsorden:<br />
1. <strong>Generalforsamling</strong>en åbnes af formanden, der leder valget af dirigent.<br />
2. Dirigenten konstaterer generalforsamlingens lovlige indvarsling og beslutningsdygtighed<br />
i henhold til vedtægterne.<br />
3. Der vælges et stemmeudvalg på mindst fire personer.<br />
4. Mødet afvikles efter den udsendte dagsorden. <strong>Generalforsamling</strong>en kan dog standse<br />
eller udsætte og senere genoptage de på dagsordenen opførte punkter.<br />
5. Hvis beretningen indeholder punkter, hvis indhold er sat på dagsordenen til senere<br />
afgørelse, er disse punkter undtaget fra afstemningen om beretningen.<br />
6. Talerne får ordet efter indtegning hos dirigenten. Dirigenten kan tillade en kort<br />
svarreplik.<br />
7. Dirigenten eller 1 medlem kan stille forslag om, at debatten afsluttes straks eller efter<br />
de indtegnede talere. Træffes en sådan beslutning af forsamlingen, kan kun forslagsstilleren<br />
og formanden yderligere tildeles ordet for en afsluttende bemærkning.<br />
8. Forslag og ændringsforslag skal indleveres skriftligt til dirigenten. Dirigenten<br />
bestemmer i hvilken rækkefølge forslag og ændringsforslag sættes til afstemning efter<br />
princippet: Det mest vidtgående forslag sættes under afstemning først.<br />
9. Alle afgørelser træffes ved almindelig stemmeflerhed, jfr. dog vedtægterne § 6.<br />
Afstemning kan foregå ved håndsoprækning, men skal være skriftlig, hvis dirigenten<br />
eller 5 stemmeberettigede medlemmer forlanger det.
4 5<br />
INDLEDNING FAGLIGE FORHOLD<br />
Folkeskolens specialundervisning er sat under<br />
pres. På den ene side af krav om øget rummelighed<br />
og på den anden side af et voksende udgiftspres,<br />
som skyldes, at et stigende antal elever<br />
visiteres til specialundervisning.<br />
Der er peget på flere årsager hertil:<br />
• Flere meget tidligt fødte børn<br />
• Flere børn, der er skadet pga. skadelige stoffer<br />
i nærmiljø og ernæring<br />
• Bedre og flere diagnoser<br />
• Større krav til det enkelte barn<br />
• Vores måde at holde skole på med mindre<br />
struktureret undervisning<br />
• Forældre, der kræver mere hjælp til deres barn<br />
Det økonomiske pres har medført, at der ikke<br />
uventet er dukket budskaber op om, at den<br />
almindelige specialundervisning skal afskaffes.<br />
Kun elever med vidtgående problemer skal<br />
hjælpes. Resten overlades trygt til lærerne, der<br />
må indrette undervisningen derefter.<br />
Skolerådets formandskab, som rådgiver undervisningsministeren,<br />
skriver i deres rapport for 2008:<br />
”<br />
En ændring af specialundervisningsbegrebet<br />
kunne indebære, at den almindelige specialundervisning<br />
afskaffes som begreb i lovgivningen<br />
for i stedet at blive omfattet af målet om undervisningsdifferentiering.<br />
Hermed kunne der muligvis<br />
ske en styrkelse af den faglige og pædagogiske<br />
præcisering af den differentierede undervisning.<br />
Samtidig kunne elevernes ret til segregerede specialundervisningstilbud<br />
præciseres i lovgivningen.”<br />
Børne- og kulturchefforeningen, er med på ideen<br />
om, at specialundervisningen skal afskaffes og<br />
erstattes af ”ægte vidtgående undervisningsdif-<br />
ferentiering” tilrettelagt i den enkelte skole. Al<br />
undervisning skal være speciel og rettet mod den<br />
enkelte elev.<br />
Kommunernes Landsforening mener,<br />
”<br />
at for at fremme inklusion er det nødvendigt,<br />
at tankegangen om inklusion gennemsyrer<br />
”hele systemet” politisk, organisatorisk og ressourcemæssigt.”<br />
”Inkluderende løsninger og bedre<br />
faglighed kan fremmes ved at flytte ressourcer fra<br />
specialundervisningen til almenområdet.”<br />
I <strong>Gladsaxe</strong> har man været i gang med en helt<br />
utrolig proces: Styrk rummeligheden med færre<br />
resurser!<br />
Lærerne og forældrene har reageret voldsomt.<br />
Niels Egelund, professor i specialpædagogik på<br />
Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, har<br />
kaldt det et meget dårligt signal, når kommuner<br />
skærer ned på specialundervisning uden at tilføre<br />
resurser til normalundervisningen.<br />
”<br />
Besparelserne er gift for debatten om inklusion.<br />
Hvis vi ønsker øget rummelighed, er kommunerne<br />
nødt til at signalere, at de ikke sparer,<br />
men flytter resurser til normalområdet. Ingen lærere<br />
vil med deres sunde fornuft i behold tage sig af<br />
vanskelige børn, når der skæres ned”, sagde Niels<br />
Egelund i en artikel om inklusion i årets første<br />
udgave af Folkeskolen.<br />
Emnet bliver et af temaerne på generalforsamlingen.<br />
Vel mødt! •<br />
Overenskomstforhandlingerne<br />
Overenskomstforhandlingerne blev denne gang<br />
meget dramatiske. Flere organisationer gik i<br />
konflikt for at opnå bedre resultater for deres<br />
egne medlemmer. Dette gjaldt bl.a. FOA og<br />
BUPL, som i forhandlingsforløbet trådte ud af<br />
KTO, forhandlingsfællesskabet for Kommunale<br />
Tjenestemænd og Overenskomstansatte.<br />
Sygehuskartellet med Dansk Sygeplejeråd (DSR)<br />
i spidsen forhandlede hele vejen igennem selvstændigt<br />
og endte også i en langvarig konflikt.<br />
Danmark <strong>Lærerforening</strong>, det vil sige Lærernes<br />
Centralorganisation, var centralt placeret i<br />
forhandlingsforløbet, idet vores formand Anders<br />
Bondo Christensen havde indtaget formandspladsen,<br />
efter at Dennis Kristensen fra FOA<br />
havde opgivet posten pga. FOAs krav om politisk<br />
indblanding til fordel for egne medlemmer.<br />
Der var denne gang en langt mere synlig politisk<br />
indblanding i forhandlingsspillet, idet flere politiske<br />
partier var ude at love lønforbedringer. Det<br />
kulminerede med en aftale om, at der blev afsat<br />
5 mia. kr. til forbedringer i OK perioden. I realiteten<br />
ville kun lønstigningen 1. april 2008 blive<br />
påvirket heraf, mens de fleste af de afsatte midler<br />
ville neutralisere reguleringsordningen. Det er<br />
den aftale, der skal sikre de offentligt ansatte en<br />
lønudvikling, der står mål med lønudviklingen<br />
på det private område.<br />
Aftalen på det statslige område<br />
Aftalen på det statslige område kom først og fik<br />
betydning for de videre forhandlinger på det<br />
kommunale og regionale område.<br />
I procent 1.4.<br />
2008<br />
1.10.<br />
2008<br />
Lærerne på de private skoler – herunder lærerne<br />
på Bagsværd Kostskole, er omfattet af overenskomsten<br />
med staten, ligesom aftalen har<br />
betydning for udviklingen af pensionerne for<br />
pensionerede tjenestemænd.<br />
De samlede overenskomstresultat blev opgjort til<br />
12,8 % over de 3 år, overenskomsten løber.<br />
1.4.<br />
2009<br />
1.10.<br />
2009<br />
1.4.<br />
2010<br />
1.10.<br />
2010<br />
Generelle lønreguleringer 3,30 - 1,82 0,65 2,4 - 8,17<br />
Puljer 0,06 1,5 0,58 - 0,06 - 2,20<br />
Reguleringsordning (skøn) 0,94 - 0,75 - 0,54 - 2,23<br />
Personalegoder kompensation - - 0,20 - - - 0,20<br />
4,3 1,5 3,35 0,65 3,00 - 12,8<br />
Aftale rummer forbedrede forhold vedr. barsel, barns 2. sygedag, samt forbedringer for seniorer.<br />
Herom senere.<br />
I alt
6 7<br />
I procent 1.4.<br />
2008<br />
Problemer med lønudviklingen på privatskolerne<br />
Som anført i sidste års beretning er lønudviklingen<br />
for lærere på de private skoler under et<br />
haltet bagefter lønudviklingen for lærere på det<br />
kommunale område. Det er ved OK 2008 aftalt,<br />
at der indføres en pligt for skolerne til at anvende<br />
det nye lønsystem, herunder som minimum at<br />
udmønte en vis del af lønsummen for lærere og<br />
børnehaveklasseledere som lokal løn. Formålet er<br />
at sætte gang i det nye lønsystem på skoler, der<br />
slet ikke eller kun i ringe omfang er kommet i<br />
gang med at anvende det nye lønsystem.<br />
Derfor har Undervisningsministeriet pålagt<br />
privatskolerne mindst at have udmøntet 2,7 % af<br />
lønsummen for lærere og børnehaveklasseledere<br />
som lokal løn i oktober måned 2008.<br />
Aftalen på det kommunale område<br />
De 12,8 % procent i den statslige aftale blev et<br />
mantra for finansministeren, der holdt de kommunale<br />
arbejdsgivere i et jerngreb. En forslag til<br />
aftale på 13,1 % blev underkendt af finansministeren,<br />
men i løbet af et døgn blev det aftalt, at<br />
virkningen af forbedringen af den særlige ferie-<br />
1.10.<br />
2008<br />
1.4.<br />
2009<br />
godtgørelse, der udbetales i maj måned, holdes<br />
uden for beregningen af reguleringsordningen.<br />
Denne løsning er faktisk bedre end det resultat<br />
på 13,1 %, som finansministeren underkendte,<br />
men da det magiske tal 12,8 % nu figurerede i<br />
aftalen, så var den aftale i hus.<br />
KTO-forliget indebærer blandt andet:<br />
• at de generelle lønstigninger alene sikrer reallønnen<br />
• at den særlige feriegodtgørelse forhøjes<br />
• at alle ansatte på 60-62 år og derover får ret<br />
til 2-4 seniordage om året med sædvanlig løn<br />
• at mænd får ret til 6 ugers barselsorlov med<br />
sædvanlig løn<br />
• at frihed med sædvanlig løn til forældre ved<br />
barns sygdom udvides til også at omfatte<br />
barns 2. sygedag<br />
• at kompetenceudvikling af de ansatte øges og<br />
der indføres ret til årlig medarbejderudviklingssamtale<br />
(MUS)<br />
• at der kommer øget fokus på de ansattes<br />
trivsel, sundhed og tryghed<br />
1.10.<br />
2009<br />
1.4.<br />
2010<br />
1.10.<br />
2010<br />
Generelle lønreguleringer 4,09 - 0,68 0,50 - 5,27<br />
Puljer øvrige forbedringer 0,13 0,22 0,02 - 0,37<br />
Reguleringsordning (skøn) 1,62 -0,13 0,57 2,06<br />
Personalegoder kompensation - - 0,20 - - - 0,20<br />
Særlig feriegodtgørelse 0,40 0,40<br />
Herudover er der afsat midler til organisationernes aftaler:<br />
I procent 1.4.<br />
2008<br />
4,22 1,62 0,42 0,55 0,92 0,57 8,30<br />
1.10.<br />
2008<br />
1.4.<br />
2009<br />
1.10.<br />
2009<br />
1.4.<br />
2010<br />
1.10.<br />
2010<br />
Til organisationsforhandlinger 3,25 1,25 4,50<br />
LCs organisationsaftale<br />
Det tidsbegrænsede tillæg på 3.345 kr. i årligt<br />
grundbeløb fortsætter endnu et år frem til 31.<br />
marts 2009. Herefter indgår beløbet til at finansiere<br />
de forbedringer, der kommer 1. april 2009.<br />
1. april 2009:<br />
Det er her organisationsaftalen folder sig ud.<br />
Det er lykkedes at lave et smukt resultat for<br />
lærere på ny løn og for børnehaveklasselederne,<br />
da der kommer et 3. kvalifikationstrin oven i<br />
lønforløbet, og alle omklassificeres med 2 trin.<br />
Nuværende<br />
lønforløb<br />
I alt<br />
I alt<br />
LCs organisationsaftale for lærere på<br />
nyt lønforløb<br />
Stiger<br />
1. april 2009<br />
Nyt lønforløb<br />
Grundløn 28 30 + 3000 kr.<br />
Efter 4 år 32 34 + 3000 kr.<br />
Efter 8 år 37 39<br />
Efter 12 år 39 + 10.000 kr.<br />
Konkret betyder overenskomsten, at overenskomstansatte<br />
lærere med 12 års erfaring månedligt<br />
stiger med over 1.500 kr. den 1. april 2009.<br />
LCs organisationsaftalen for lærere<br />
på anciennitetsløn (bl.a. tjenestemændene)<br />
Nuværende<br />
løntrin<br />
Stiger d. 1.<br />
april 2009<br />
løntrin Fx 42 og 44 13.000 kr.<br />
De 13.000 kr. er pensionsgivende (konto i<br />
Lærernes Pension). Tjenestemænd kan dog vælge,<br />
at pensionsbeløbet udbetales, ved at tillægget<br />
forøges med 17,3 %. Denne mulighed vil ikke<br />
gælde overenskomstansatte.<br />
Konkret betyder overenskomsten, at lærere på<br />
anciennitetsløn månedligt stiger ca. 990 kr.<br />
Udbetales pensionsforbedringen til en tjenestemand<br />
er det ca. 1.160 kr.<br />
Børnehaveklasseledere på nyt<br />
lønforløb<br />
Nuværende<br />
lønforløb<br />
Stiger d. 1.<br />
april 2009<br />
Nyt lønforløb<br />
Grundløn 25 27 + 2000 kr.<br />
Efter 4 år 28 30 + 2000 kr.<br />
Efter 8 år 30 32<br />
Efter 12 år 7000 kr.<br />
Som noget særligt omklassificeres børnehaveklasseledere,<br />
der er tjenestemænd eller anciennitetslønnede,<br />
fra løntrin 33 til løntrin 35, så pensionen<br />
fra 1.5. 2009 beregnes fra løntrin 35.<br />
Endelig omfattes børnehaveklasselederne med<br />
virkning fra 1. april 2009 af aftalen om akkordtillæg.<br />
Konkret betyder overenskomsten,<br />
at overenskomstansatte børnehaveklasseledere<br />
med 12 års erfaring stiger med over 1.100 kr. om<br />
måneden. Lægges dertil den i <strong>Gladsaxe</strong> aftalte<br />
forbedring af akkordtillægget, der også træder<br />
i kraft 1. april 2009, bliver lønforbedringen ca.<br />
1.485 kr. om måneden.<br />
Psykologer<br />
7.000 kr. i årligt tillæg + 3.900 kr. i forhøjelse af<br />
autorisationstillægget.<br />
Skolekonsulenter<br />
12.000 kr. i tillæg.<br />
Professionsbachelorer i ernæring og<br />
sundhed<br />
10.000 kr. i tillæg.<br />
Pension af tillæg<br />
Nedenstående tillæg i overenskomst for lærere<br />
m.fl. i folkeskolen og ved specialundervisning for<br />
voksne gøres pensionsgivende for overenskomstansatte<br />
og tjenestemænd:<br />
§ 5A, stk. 3 på 18.600 kr. (ved selvstændige<br />
folkeskoler for specialundervisning for børn)<br />
(Lundevang og Bakkeskolen)<br />
5A, stk. 5 på 26.000 kr. (obs. og heldagsskoler)<br />
(Bøgestrøm, Lille Mørkhøj, lille Stengård)<br />
§ 5A, stk. 6 på 15.400 kr. (stedfortræderfunktion)<br />
(Bøgestrøm)<br />
§ 5A, stk. 12 på 28.300 kr. (specialundervisning<br />
for voksne) (SVIKA)<br />
§ 6, stk. 5 på 31.000 kr. (autorisationstillæg til<br />
skolepsykologer)<br />
1. april 2010<br />
Der udløses 1,25 % af lærere, børnehaveklasseledere,<br />
skolekonsulenter og skolepsykologers løn.<br />
Kredsen skal forhandle disse midler, således at de<br />
er udmøntet på lønsedlerne 1. april.<br />
Lokallønsmidler er ikke DLFs ”kop te”, men det<br />
skulle der til for at opnå et samlet resultat. Til<br />
gengæld skal pengene udmøntes til gruppen ved<br />
hjælp af en såkaldt udmøntningsgaranti.<br />
Der er imidlertid sat retning på pengene:<br />
”<br />
For KL og LC er det et fælles mål, at resultatet<br />
af overenskomstforhandlingerne medvirker til at<br />
styrke skolen som en attraktiv arbejdsplads, bl.a.<br />
for at løse den aktuelle rekrutteringsudfordring. Dét<br />
gælder også i forhold til udmøntningen af midlerne<br />
til lokal løndannelse.<br />
KL og LC er jf. punkt 2.a enige om at indgå en<br />
central aftale om lokale arbejdstidsaftaler. Målet er<br />
blandt andet via smidige planlægningsbestemmelser<br />
og mindre registrering at mindske bureaukratiet<br />
og øge fleksibiliteten. Indenfor den nye centrale<br />
arbejdstidsaftale er der ikke samme grundlag for<br />
at opgøre arbejdstidsbestemte tillæg mm. Den<br />
lokale løndannelse kan sammen med værdien af de<br />
arbejdstidsbestemte tillæg anvendes til at kompensere<br />
for de arbejdstidsbestemte tillæg, som derved<br />
mistes. Nye lokale tillæg kan desuden gives for den
8 9<br />
øgede fleksibilitet, som opnås med den nye arbejdstidsaftale.”<br />
Andre virkninger af overenskomsten<br />
Forbedrede barselsvilkår<br />
Forbedringer af barselsvilkår og øremærkning af<br />
orlov til mænd gældende for fødsler efter 1. april<br />
2008:<br />
Efter barnets 14. uge har moderen og faderen<br />
hver især ret til 6 ugers fravær med sædvanlig<br />
løn. Herudover har de tilsammen ret til 6 ugers<br />
orlov fravær med løn, som de skal dele, som de<br />
vil.<br />
Barns 2. sygedag<br />
Fra 1. april 2009 kan der gives hel eller delvis<br />
tjenestefrihed med løn til pasning af sygt barn på<br />
dettes 1. og 2. sygedag.<br />
Seniorrettigheder fra 1. januar 2009<br />
I kommunerne<br />
Aftalen er forskellig fra kommuner, regioner og<br />
til det statslige område. Aftalerne er kun gældende<br />
i overenskomstperioden.<br />
Kommunal aftale:<br />
For lærere og børnehaveklasseledere i folkeskolen<br />
betyder det ret til fravær med sædvanlig løn i:<br />
• 2 dage i det kalenderår vedkommende fylder<br />
60 år<br />
• 3 dage i det kalenderår vedkommende fylder<br />
61 år<br />
• 4 dage i det kalenderår vedkommende fylder<br />
62 år og derover<br />
Retten til seniordage kan konverteres til bonus<br />
eller pension.<br />
I regionerne<br />
Den regionale aftale har udbetaling af en seniorbonus<br />
som hovedregel, men den ansatte har ret<br />
til at konvertere bonussen til frihed på hele dage<br />
eller til pensionsindbetaling svarende til vilkårene<br />
i den kommunale aftale.<br />
I staten<br />
På statens område indtræder seniorrettighederne<br />
senere, fordi tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet<br />
normalt her er senere. Også her er udbetaling<br />
af seniorrettigheden hovedreglen. For lærere ved<br />
Bagsværd Kostskole betyder det, at lærere, der<br />
er fyldt eller fylder 62 år i 2009, kan få udbetalt<br />
3 % af deres samlede løn som bonus. Bonussen<br />
kan også omregnes til op til 4 seniorfridage og<br />
fra det 63 år op til 6 fridage. Det sker ved en<br />
beregning, hvor hver seniordag koster 0,3846 %<br />
af årslønnen. Differencen udbetales.<br />
Også på statens område kan der vælges pensionsindbetaling<br />
i stedet.<br />
Arbejdstid<br />
Et af de store temaer i overenskomsten var<br />
arbejdstiden for lærerne. Netop dette tema forventede<br />
man ville blive den helt store knast ved<br />
overenskomstforhandlingerne. Arbejdsgiverne<br />
fik dog andet at tænke på, da lønkravene fra<br />
bl.a. FOA og Sundhedskartellet vanskeliggjorde<br />
forhandlingssituationen.<br />
KL havde på et tidspunkt lanceret en model, som<br />
i korthed gik ud på, at lærerne havde 37 timers<br />
arbejdsuge, og alle opgaver fastsattes af den<br />
stedlige ledelse på skolen. Punktum.<br />
Kravet blev dog opgivet, og der forhandlet ud<br />
fra det udspil, som Lærernes Centralorganisation<br />
havde fremlagt.<br />
Lærerarbejdet skal være attraktivt<br />
For DLF var overenskomstens mål, at lærerjobbet<br />
skal gøres attraktivt. Løn og arbejdstid væsentlige<br />
elementer. Respekten for lærernes arbejde<br />
skal vindes tilbage. Det gøres bl.a. ved at det<br />
anerkende, at lærerne skal have et større professionelt<br />
råderum, og at optælleri og bureaukrati<br />
mindskes.<br />
Det lykkedes at få et gennembrud. Der er<br />
indgået aftale om en ny central arbejdstidsaftale,<br />
som dog forudsætter en lokal udfyldning.<br />
Kan de lokale parter, dvs. kommune og kreds,<br />
ikke blive enige, fortsætter vilkårene fra arbejdstidsaftalen<br />
i 2005.<br />
Aftalens mål<br />
Det er vigtigt at holde sig målene med den nye<br />
arbejdstidsaftale for øje, når den skal implementeres<br />
i de enkelte kommuner og på den enkelte<br />
skole.<br />
Det handler om at skabe gode rammer for folkeskolens<br />
udvikling og understøtte folkeskolen<br />
som attraktiv arbejdsplads. Aftalen giver lærerne<br />
ansvaret for selvstændigt og professionelt at løse<br />
den samlede arbejdsopgave. Lærerne/teamet har<br />
plads til selvstændigt at udøve deres professionelle<br />
virke under ansvar for mål og rammer.<br />
Rammen om undervisningsopgaven udfyldes af<br />
læreren og lærerteamet.<br />
Alt det sker selvfølgelig under ansvar over for ledelsen.<br />
Aftalen forudsætter et tættere samarbejde<br />
med skolens ledelse, og det forventes, at lederne<br />
i højere grad samarbejder med den enkelte lærer<br />
og især det enkelte team. Skoleledelsen skal<br />
udvise klar og tydelig ledelse.<br />
Aftalen styrker mulighederne for et godt arbejdsmiljø<br />
på skolen.<br />
Aftalen bygger på tillid, dialog og samarbejde<br />
mellem skoleledelsen og lærerne.<br />
Maksimalt undervisningstimetal<br />
Det er et mål med den nye arbejdstidsaftale, at<br />
der fastsættes et maksimalt årligt undervisningstimetal,<br />
som den enkelte lærer ikke kan overskride<br />
inden for sin årsnorm.<br />
Når det er fastsat, trækkes tiden til lærermøder<br />
og andre fælles aktiviteter fra, så det maksimale<br />
timetal vil under alle omstændigheder blive<br />
lavere end det kommunalt aftalte.<br />
Omregningsfaktor<br />
For at give lærerne ansvar for hele undervisningsopgaven<br />
og de opgaver, der hører til, skal<br />
der aftales en omregningsfaktor. Det sker ved<br />
en omregning af de nuværende resurser, der er<br />
medgået til opgaven.<br />
Opgaverne i tilknytning til undervisningen er:<br />
• Forberedelse og efterbehandling af undervisningen<br />
alene og sammen med andre<br />
• Samarbejde og udvikling uanset form om alle<br />
forhold vedrørende undervisningen og øvrige<br />
opgaver i relation til undervisningen med alle<br />
relevante parter: lærere, ledelse, andre faggrupper,<br />
forældre<br />
• Faglig ajourføring<br />
• Elevpraktik, brobygning, introduktionsforløb<br />
• Klargøring og tilfældige forlængelser af skoledagen<br />
• Opgaver ml. undervisningsopgaver<br />
• Andre opgaver i tilknytning til undervisningen<br />
Den øvrige arbejdstid<br />
Andre opgaver fastsættes af skolelederen i samarbejde<br />
med den enkelte lærer eller aftales som<br />
skoleakkorder med lærernes tillidsrepræsentant.<br />
Det drejer sig bl.a. om:<br />
• Deltagelse i møder fælles for alle lærere, fx<br />
pædagogisk råd og pædagogiske dage<br />
• Medarbejdersamtaler<br />
• Efter- og videreuddannelse<br />
• Tillidshverv, fx TR, MED, skolebestyrelse<br />
• Konkrete opgaver eller funktioner, fx skolebibliotek,<br />
vejlederopgaver, tilsynsopgaver o.l.<br />
• Deltagelse i kommunale el. tværkommunale<br />
udviklingsprojekter og kommunale udvalg<br />
• Pædagogisk/administrative opgaver, fx skemalægning,<br />
vikardækning<br />
• Deltagelse i møder og udvalg vedrørende skolens<br />
virksomhed, fx skolens værdigrundlag og<br />
indsatsområder, samt skolens generelle drift,<br />
fx økonomi- og legepladsudvalg<br />
• Klasselærerfunktion<br />
• Lejrskoler (supplerende tid udover den planlagte<br />
undervisning)<br />
• Afgangsprøver og censur (supplerende tid<br />
udover den planlagte undervisningsopgave).<br />
• Undervisning af forældre som led i specialundervisning<br />
eller specialpædagogisk bistand<br />
Hertil kommer: For lærere og børnehaveklasseledere,<br />
der er fyldt 60 år og anmoder herom,<br />
nedsættes arbejdstiden. For fuldtidsansatte<br />
indgår 175 timer årligt i andre opgaver.<br />
Afvikling af afspadseringstimer fra tidligere<br />
skoleår<br />
Overenskomsten godkendt ved<br />
urafstemning<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong>s medlemmer godkendte<br />
den ny overenskomst for det kommunale<br />
område.<br />
Der blev optalt 34.036 gyldige stemmer. Det<br />
svarer til en stemmeprocent på knap 56,8 %.<br />
27.799 medlemmer stemte ja, svarende til 81,7 %<br />
af de afgivne gyldige stemmer. 6237 stemte nej,<br />
svarende til 18,3 % af de afgivne gyldige stemmer.<br />
I <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> kunne vi mønstre en af<br />
landets højeste stemmeprocenter, nemlig 71,3 %.<br />
Et stort flertal fulgte hovedstyrelsens og kredsens<br />
anbefaling og stemte ja. Det var 541 medlemmer,<br />
mens 84 stemte nej.<br />
Forhandlinger i <strong>Gladsaxe</strong> om<br />
arbejdstid<br />
Der afholdes p.t. forhandlinger med <strong>Gladsaxe</strong><br />
kommune.<br />
Der har herudover været afholdt en arbejdsdag<br />
for skoleledere og tillidsrepræsentanter, hvor alle<br />
læreres aktivitetsplaner er indtastet i regneark. På<br />
den måde kan der ske en beregning af omregningsfaktor<br />
og det maksimale årlige undervisningstimetal.<br />
Det er foreningens opfattelse, at den nuværende<br />
lokalaftale er så professionsorienteret, at det ikke<br />
vil være den store udfordring overgå til arbejdstidsaftalen<br />
fra OK08.
10 11<br />
Forhandlingerne er ikke afsluttet.<br />
Der vil blive orienteret nærmere på generalforsamlingen.<br />
Lønforhandlinger<br />
Kredsen har ført forhandlinger på næsten alle<br />
tjenestesteder om de såkaldte tilbageløbsmidler.<br />
Kredsen har i tre tilfælde benyttet sig af bestemmelserne<br />
i aftalen om lokal løndannelse ved at<br />
rejse sagen over for kommunen. Mislykkes denne<br />
forhandling, hvor kommunen skal medvirke,<br />
inddrages KL og DLF. Som et sidste skud i bøssen<br />
kan sagen forelægges overenskomstens parter,<br />
der i så fald for overdraget forhandklingsretten.<br />
Med kommunens hjælp lykkedes det at få en<br />
aftale i hus på henholdsvis Søborg skole og<br />
Enghavegård skole, mens det viste sig nærmest<br />
umuligt at få en aftale i stand på Buddinge skole.<br />
Her havde skolelederen sendt den administrative<br />
Rummeligt møde om nedskæringer 13.1.09.<br />
leder til forhandlingerne, men skolen havde<br />
smækket kassen i og afviste enhver realitetsforhandling.<br />
Lærerne på skolen protesterede ved underskriftindsamling<br />
over ledelsens manglende vilje til at<br />
opnå et resultat. I skrivelsen står bl.a.:” Lærerne<br />
på Buddinge skole tilkendegiver hermed vores<br />
utilfredshed med jeres prioritering af tilbageløbsmidlerne<br />
på lærerområdet. Vi er ikke enige<br />
i, at disse penge nødvendigvis skal bruges på at<br />
ansætte flere hoveder. Vi ønsker, at pengene skal<br />
bruges på at hæve lønnen for de kolleger, der er<br />
ansat i forvejen. ”<br />
Kredsen måtte derfor bede DLF medvirke ved<br />
en forhandling sammen med KL. Ved den forhandling<br />
medvirkede KLs forhandlingschef på<br />
skoleområdet med bisidder, Kommunens lønchef<br />
med bisidder samt skolelederen og administrativ<br />
leder. Godt nok meget bevågenhed om en lønsag<br />
om relativt få penge. På mødet den 28. januar<br />
lykkedes det at strikke en aftale i stand til en<br />
værdi af ca. 32.000 kr.<br />
Kredsen anerkender, at skolers økonomi kan<br />
være belastet, men de beløb, der forhandles om<br />
drejer sig om få promiller af skolens budget.<br />
Det er derforet særdeles dårligt signal til skolens<br />
medarbejdere, når man afviser at finde en forhandlingsløsning.<br />
Foreningen kan kun beklage,<br />
at vi har skullet ulejlige kommunen, KL og DLF<br />
herom.<br />
Lønforhandling på Bagsværd<br />
Kostskole<br />
Som aftalt andet sted skal privatskolerne anvende<br />
mindst 2,7 % af lønbudgettet på lokal løn<br />
dannelse. Skolen har faktisk anvendt dette<br />
beløb, men der er tale om et minimumsbeløb.<br />
Lønudviklingen på privatskolerne har været markant<br />
dårligere end på det kommunale område.<br />
Bagsværd Kostskoles lærere har derfor store forventninger<br />
til, at lønudvikling på skolen forbedres<br />
i 2009. Skolens bestyrelse må tage stilling til<br />
en markant forbedring af lønnen for lærerne.<br />
På forhandlingsmødet i efteråret blev der<br />
enighed om pr. 1. august at forhøje det særlige<br />
tillæg til den gruppe lærere, der følger det nye<br />
lønsystem. Tillægget øges fra 2.800 kr. til 5000<br />
kr. årligt (statens grundbeløb okt. 1997), en<br />
forbedring for den yngre del af lærergruppen på<br />
ca. 232 kr. om måneden.<br />
Arbejdstidsaftalen for 2008/09<br />
Den kommunale aftale fortsætter på andet år<br />
med enkelte korrektioner.<br />
Foreningen har medvirket ved en KTO-aftale på<br />
Bakkeskolen, der for første gang skulle planlægge<br />
arbejdstid med den kommunale arbejdstidsaftale.<br />
Der har været enkelte problemer, fordi der ved<br />
planlægningen er sket fejl.<br />
En skole tilførte aktivitetsplanerne en estimeret<br />
pausetid, men aftalen forudsætter (efter forvaltningens<br />
ønske), at der sker en konkret optælling<br />
i grundskemaet for hver enkelt lærer. Besværligt,<br />
men det var det, der blev aftalt. Derfor kan det<br />
undre, at der opstår en sådan sag. Sagen var i<br />
øvrigt fem måneder om at finde sin løsning, men<br />
foreningen fik fuld medhold og de lærere, der<br />
manglede timer, måtte have dem udbetalt som<br />
overtid. •
12 13<br />
KOMMUNALE FORHOLD<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Kommunes budget<br />
Budgetudtalelse fra <strong>Gladsaxe</strong><br />
<strong>Lærerforening</strong><br />
Foreningen har i de senere år påpeget, at regeringens<br />
politik over for kommunerne fører til,<br />
at den offentlige service ikke kan modsvare de<br />
behov og krav, der skal opfyldes.<br />
Sidste skud på stammen er, at regeringen har<br />
grebet ind overfor de kommunale anlægsudgifter,<br />
som jo både er svære at styre tidsmæssigt og<br />
økonomisk. KLs formand har meget malende<br />
beskrevet situationen som, at regeringen har lagt<br />
kommunerne i en dobbelt benlås.<br />
Regeringen fremsatte i foråret lovforslag, der<br />
giver mulighed for at straffe kommunerne hårdt<br />
på pengepungen, hvis de overskrider de budgetterede<br />
service- og anlægsudgifter. Det kan føre til<br />
groteske situationer, hvis et byggeri bliver dyrere<br />
end forudsat. Eksempler herpå har staten jo selv<br />
excelleret i. Det er bekymrende, at lovforslagene<br />
begrænser kommunernes mulighed for at tilpasse<br />
deres velfærd til nye behov hos kommunens<br />
borgere.<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> appellerede til <strong>Gladsaxe</strong><br />
Byråd om at arbejde for, at Kommunernes<br />
Landsforening kun indgår en økonomiaftale med<br />
finansministeren, såfremt de økonomiske forhold<br />
er i orden. KL kan ikke år efter år løbe fra en<br />
aftale med staten, fordi aftalen er for ugunstig<br />
for kommunerne. Man må sige fra i tide.<br />
Besparelsesforslag for 1 %<br />
Budgetcirkulæret lagde op til, at udvalgene<br />
skulle anvise muligheder for besparelser på 1<br />
% af driftsudgifterne. Foreningen pegede i sin<br />
budgetudtalelse på, at vil være i modstrid med<br />
alle de intentioner omkring folkeskolen, hvis der<br />
lægges op til flere besparelser på undervisningen<br />
og de opgaver, som lærerne skal løse.<br />
De støttekrævende børn og unge<br />
Foreningen skrev i budgetudtalelsen<br />
”<br />
På børne- og ungeområdet har udgifterne til<br />
støttekrævende børn og unge været stigende.<br />
Udgiftspresset har medført, at folkeskolerne<br />
er blevet pålagt to-årige besparelser på 1 %.<br />
Besparelserne vil kunne ramme normalundervisningen<br />
og skolernes egne resurser til specialundervisning<br />
og holddannelser.<br />
Det er ikke foreningens opfattelse, at der er blevet<br />
smølet med pengene. Men der er desværre mange<br />
børn og unge, der mistrives i opvæksten. Får samfundet<br />
ikke grebet ind i tide, vil mange problemer<br />
og menneskelige tragedier vende tilbage med endnu<br />
større kraft i voksenlivet.<br />
Vi må insistere på, at der i budgettet afsættes den<br />
tilstrækkelige økonomi til dette område. Større<br />
rummelighed bliver ikke opfyldt af sig selv. Det<br />
forudsætter, at mange lærere får den nødvendige<br />
efteruddannelse, samtidig med at der stilles resurser<br />
til rådighed i form af tolærertimer og støttetimer.<br />
Budgetreduktioner vil have den modsatte effekt.”<br />
Hel budgetudtalelsen kan ses på www.glf.dk<br />
Borgmesterens budgetforslag<br />
På skoleområdet fremlagde borgmesteren forslag<br />
om, at der afsættes økonomi til det stigende<br />
børnetal, ligesom der også blev stillet forslag om<br />
midler til de støttekrævende børn og unge, hvor<br />
udgiftspresset havde medført overskridelser af<br />
budgettet.<br />
En del af budgetpresset løses ved yderligere<br />
effektiviseringer på rådhuset og ved takstforhøjelser<br />
og indskrænkninger af driften på SFO- og<br />
daginstitutionsområdet.<br />
Hen over sommeren blev det klart, at der var<br />
tale om, at budgettet kunne bliver overskredet<br />
med 52 mio. kr. I Børn og Særlig Støtte har der<br />
været noget nær administrativ kaos, og medarbejder-<br />
og ledere har i en lind strøm søgt væk.<br />
Økonomien har man ikke kunnet styre. I 2007<br />
blev der et underskud på 25 mio. kr., og 2008<br />
truede som nævnt et underskud på 52 mio. kr.<br />
Borgmesteren foreslog at tilføre dette område<br />
20 mio. kr. i 2009, som i årene efter nedsættes<br />
til henholdsvis 17, 14 og 10 mio. kr. Samtidig<br />
iværksættes en række tiltag mhp. at nedbringe<br />
udgifterne til specialundervisningen mest muligt.<br />
”Hensigten er, at skolernes muligheder for at<br />
håndtere og løse elevernes problemer på skolerne<br />
skal forbedres.”<br />
Budgetforslaget fik umiddelbart tilslutning fra<br />
Det konservative Folkeparti.<br />
Budgetforliget<br />
Der blev indgået budgetforlig mellem<br />
Socialdemokraterne, Venstre, Konservative,<br />
Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Det<br />
Radikale Venstre. Forslaget indebar kun mindre<br />
ændringer ift. borgmesterens budgetudspil.<br />
Ny Bagsværd Skole<br />
Det er nu endeligt besluttet at bygge en ny<br />
skole i Bagsværd-området, hvor den nuværende<br />
Søndergård Skole ligger. Skolen skal være færdig<br />
medio 2013. Der er 95 mio. kr. i 2012 til byggeriet.<br />
Der skal afsættes yderligere 115 mio. kr.<br />
i 2013, delvis finansieret ved salg af Bagsværd<br />
Skole. De samlede udgifter ventes at blive ca.<br />
240 mio. kr. Det undersøges fortsat, om det vil<br />
være muligt at finansiere byggeriet ved hjælp af<br />
offentligt-privat partnerskab (OPP).<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong>s daginstitution<br />
på Tjele Alle<br />
Daginstitutionen Tjele Allé er stærkt nedslidt.<br />
Efterspørgslen efter pladser i de nærmest liggende<br />
distrikter Stengård, Vadgård og Nybro er<br />
faldende. Der skal derfor udarbejdes en analyse,<br />
der skal resultere i en samlet plan for kapaciteten<br />
i området.<br />
SSP-medarbejder nr. 3<br />
For at styrke indsatsen overfor unge, som er<br />
kommet på kant med samfundet, er der desuden<br />
afsat 0,5 mio. kr. årligt til bl.a. at ansætte endnu<br />
en SSP-medarbejder, som sammen med de to<br />
nuværende medarbejdere bl.a. skal intensivere<br />
den opsøgende indsats overfor de unge.<br />
SFO, daginstitutionerne og borgerne<br />
betaler<br />
Den store udgiftsforøgelse i budget til de støttekrævende<br />
børn og unge finansieres delvist ved,<br />
at skolefritidsordningerne, daginstitutionerne og<br />
klubberne holder lukket en uge i sommerferien.<br />
Der vil dog fortsat være nogle institutioner, der<br />
vil være åbne. Endelig hæves taksterne for børnehavebørn<br />
og for børn i skolefritidsordningerne.<br />
Åbningstiden i SFO’erne reduceres med yderligere<br />
1,25 time pr. uge udover den reduktion, der<br />
var forudsat ved 1. behandlingen. Reduktionen<br />
foretages i ydertimer, hvor bemandingen er lav,<br />
således at SFO’erne først åbner kl. 7.<br />
Ny døgninstitution<br />
Der afsættes 2,5 mio. kr. i 2010 til etablering af<br />
en lokal døgninstitution. Formålet er at oprette<br />
en fleksibel institution, der giver større mulighed<br />
for at beholde børnene i lokalmiljøet frem for<br />
anbringelser i andre kommuner med høje takster.<br />
Ny budgetmodel på skoleområdet?<br />
Siden 2004 har skolevæsenet økonomisk været<br />
styret af en taxametermodel. Skolen får et<br />
mindre grundtilskud, mens den overvejende<br />
økonomi tilvejebringes som et tilskud pr. elev.<br />
Der har derudover været tilskud til to-sprogsundervisning<br />
og en såkaldt social pulje til enkelte<br />
skoler i mere belastede områder.<br />
Modellen har været indfaset over 3 år, men det<br />
var klart fra start, at tildelingerne ville favorisere<br />
nogle skoler, mens andre skoler ville få en dårlig<br />
økonomi. Det hele ville i høj grad afhænge af<br />
klassekvotienten: jo højere klassekvotienter, jo<br />
bedre økonomi. Ideen var at indføre en incitamentsstruktur,<br />
der ville animere til at ”få<br />
flere kunder i butikken”. Så nemt er det ikke i<br />
virkelighedens verden.<br />
Foreningen mener, at budgetmodellen har<br />
medvirket til at skævvride skolevæsenet til nogle<br />
skolers fordel, men andre skoler er kommet i<br />
en økonomisk skruetvinge, der intet råderum<br />
efterlader.<br />
Der er nu foreslået en ny model, men man<br />
stort set kører videre i samme skure, dog med<br />
et større grundtilskud, ligesom der er foretaget<br />
tilpasninger og udbygning af modellen med flere<br />
parametre.<br />
To-sprogsundervisningen betaler<br />
Det er i modellen vedtaget at decimere resurserne<br />
til to-sprogsundervisningen stik imod de<br />
samfundsmæssige ønsker om bedre integration.<br />
Efter foreningens opfattelse sker dette, fordi man<br />
samtidig vil påtvinge skolerne en stor del af det<br />
underskud, som er opstået omkring de støttekrævende<br />
børn og unge.
14 15<br />
De enkeltintegrerede elever<br />
Udgiften til de enkeltintegrerede elever halveres<br />
i 2009, og skolerne får fra 1. august opgaven,<br />
men kun den halve økonomi i forhold til i dag.<br />
Herefter må skolerne hente pengene fra skolens<br />
øvrige slunkne resurser, dvs. det får konsekvenser<br />
for skolens øvrige drift.<br />
Foreningens høringssvar om<br />
budgetmodellen<br />
Foreningen har beklaget den meget korte<br />
høringsperiode, der ikke giver grundlag for en<br />
ordentlig drøftelse på skolerne, i skolebestyrelserne<br />
og i skolernes MED-udvalg.<br />
Foreningens mener, at den nuværende budgetmodel<br />
har medvirket til at skævvride skolevæsenet.<br />
Der er brug for at tænke nyt og komme væk<br />
fra disse New Public Management styringssystemer.<br />
Foreningen har det principielle synspunkt,<br />
at resursetildelingen i langt højere grad bør tage<br />
udgangspunkt i antallet af klasser på den enkelte<br />
skole.<br />
Det er også foreningens opfattelse, at der på<br />
skolen skal være vandtætte skotter mellem resurserne<br />
til specialundervisning og den almindelige<br />
undervisning. Det skyldes lovkravet om specialundervisning.<br />
En ny budgetmodel bør også tage hensyn til<br />
skoler, der ligger i mere socialt belastede områder.<br />
Derfor er det bekymrende, at skoler som<br />
Værebro og Høje <strong>Gladsaxe</strong> skal reducere deres<br />
undervisningstilbud væsentlig som følge af de<br />
foreliggende forslag.<br />
Foreningen kan ikke anbefale den store reduktion<br />
i resursen til de tosprogede elever, der med<br />
garanti opstået pga. det gab, som reduktionen af<br />
midler til de enkeltintegrerede elever efterlader.<br />
Læs hele foreningens udtalelse på www.glf.dk<br />
Beslutningen udsat<br />
Børne- og undervisningsudvalget behandlede<br />
forslaget på sit møde i december, efter at alle<br />
høringssvarene var kommet ind. Desværre havde<br />
de fleste skoler kun taget udgangspunkt i deres<br />
egen verden. De enkelte skoler vogtede på at<br />
skulle afgive er resurser til andre, fordi en ny<br />
budgetmodel er selvfølgelig ville omfordele af<br />
resurserne. Det er beklageligt at konstatere, hvor<br />
opsplittede skolerne er. Der savnes et helhedssyn<br />
på skolevæsenet blandt skoleledere og skolebestyrelser.<br />
Det generelle indtryk er, at man primært<br />
slås for egne interesser.<br />
Et flertal i Børne- og undervisningsudvalget<br />
besluttede mod forventning at udsætte beslutningen<br />
til januarmødet, idet politikerne ønskede<br />
at få belyst mulighederne for at udlægningen af<br />
midler til enkeltintegrerede elever først træder i<br />
kraft pr. 1.08.2009,<br />
- at få genvurderet vægtningen af de sociale<br />
kriterier,<br />
- at få et forslag, hvor fordelingen af den sociale<br />
pulje ikke har så stor ubalance mellem skoler<br />
hvor vilkårene er næsten ens.<br />
Den endelige model, der blev besluttet i januar<br />
måned, betød en større hensyntagen til bl.a.<br />
Høje <strong>Gladsaxe</strong> og Værebro Skole.<br />
Med-organisationen<br />
Hovedudvalget, der er det øverste medbestemmelses-<br />
og medindflydelsesorgan har bl.a.<br />
behandlet en række personalepolitiske emner:<br />
• Det rummelige arbejdsmarked<br />
• Kompetenceudvikling<br />
• trivselsundersøgelser<br />
• Retningslinjer om sundhed – personalegoder<br />
• kommunens seniorpolitik<br />
• 3-partsmidlerne til seniorinitiativer og kompetenceudvikling<br />
Sundhedsfremmeordninger og andre<br />
personaletilbud<br />
På Hovedudvalgets seneste møder er drøftet det<br />
nye KTO-forligs ”Aftale om trivsel og sundhed<br />
på arbejdspladsen”<br />
Medarbejderne har givet udtryk for et ønske om,<br />
at kommunen via sit budget 2009 afsætter ekstra<br />
midler til sundhedsfremme tilbud til kommunens<br />
medarbejdere. Dette er ikke lykkedes.<br />
Der er i hovedudvalget aftalt retningslinier, så<br />
personalegoder primært skal tage udgangspunkt<br />
i den enkelte arbejdsplads.<br />
Der er dog en række fornyelser og forbedringer.<br />
Der bliver nu mulighed for at bruge kommunens<br />
svømmehaller i hele den offentlige åbningstid,<br />
forudsat at der er plads i hallen, når man møder<br />
frem; i Bagsværd Svømmehal dog ikke i weekenden.<br />
Herudover bliver der oprettet en række gymnastik-<br />
og motionshold. Vi har rost de nye initiativer.<br />
Men når det af retningslinierne fremgår, at<br />
sundhedsfremmeordninger som udgangspunkt<br />
skal udvælges og besluttes på den enkelte<br />
arbejdsplads, sendes der et klart signal til alle<br />
arbejdspladser/enheder i kommunen om, at der<br />
skal besluttes lokale sundhedsfremmeordninger.<br />
Trepartmidlerne til kompetence og<br />
seniorordninger<br />
Som følge af de midler der blev afsat ved<br />
trepartsforhandlingerne mellem regeringen,<br />
kommunerne, regioner og de offentligt ansatte<br />
hovedorganisationer har KTO indgået en aftale<br />
om, hvorledes midlerne skal udmøntes lokalt.<br />
I <strong>Gladsaxe</strong> er der afsat nedenstående beløb, der<br />
skal udmøntes i beslutningsudvalg bestående af<br />
kommunen og organisationsudpegede repræsentanter.<br />
2008 2009 2010 2011<br />
Seniorinitiativer<br />
LO (OAO) 714.191 714.191 714.191<br />
FTF 413.848 413.848 413.848<br />
AC 58.672 58.672 58.672<br />
I alt 1.186.711 1.186.711 1.186.711<br />
Kompetenceudvikling<br />
LO (OAO) 641.000 961.000 961.000 320.000<br />
FTF 502.000 669.000 669.000 251.000<br />
AC 77.000 116.000 116.000 39.000<br />
I alt 1.220.000 1.746.000 1.746.000 610.000<br />
For FTF og Sundhedskartellet er udpeget<br />
Iben Bruun (Sundhedskartellet), Henrik<br />
Helbo Pedersen (Forhandlingskartellet),<br />
Kredsens formand Henrik Poulsen (Lærernes<br />
Centralorganisation) og Pia Pedersen (BUPL).<br />
Der har været afholdt et samlet møde alle udvalg<br />
og kommunen den 3. februar.<br />
Forhandlingerne herom tegner til at blive<br />
vanskelige, idet det ligger kommunen meget på<br />
sinde at indsnævre den enkelte medarbejders<br />
muligheder for at få del i midlerne. I stedet vil<br />
kommunen lægge vægt på gruppebaserede/arbejdsplads<br />
initiativer.<br />
Parterne skal være enige om – ellers bliver<br />
midlerne ikke udmøntet. Der er aftalt 4 møder<br />
mellem kommunen og FTF-gruppen. •
16 17<br />
PÆDAGOGISKE FORHOLD<br />
Rummelighed<br />
Den allestedsnærværende dagsorden er kommet<br />
til <strong>Gladsaxe</strong>. Allerede i sidste års budget besluttede<br />
man i kølvandet på specialundervisningsanalysen,<br />
at skolechefen i 2008 skulle fremkomme<br />
med en plan, for hvorledes rummeligheden øges,<br />
så flere elever med lettere generelle vanskeligheder<br />
kan forblive i normalskolen.<br />
Der er ingen tvivl om, at det har været en utaknemmelig<br />
opgave, fordi der parallelt med denne<br />
dagsorden var store økonomiske problemer med<br />
forvaltningen af området støttekrævende børn<br />
og unge. Her tårnede et budgetunderskud på op<br />
mod 52 mio. kr. sig op i horisonten.<br />
Planen kunne dermed ikke undgå at blive oplevet<br />
som en metode til at sikre gennemførelsen af<br />
besparelserne på specialundervisningsområdet.<br />
Skolechefens plan<br />
Der blev i efteråret fremlagt en plan, der indeholder<br />
en række elementer<br />
• 3-årigt udviklingsprojekt ”Rummelige og<br />
kompetente skolemiljøer”<br />
• Sikring af skolernes specialpædagogiske kompetencer<br />
• Skolens kompetencecenter<br />
• Kompetenceudvikling<br />
• Uddannelse af specialpædagogiske vejledere<br />
• IT i undervisningen<br />
• Supervision og sparring<br />
Rummelighed på gode vilkår<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong> er enig i, at folkeskolen<br />
skal være rummelig. Det betyder, at så mange<br />
børn så muligt skal have et undervisningstilbud i<br />
deres lokale folkeskole.<br />
Men det er afgørende for lærerne, at eleverne<br />
får så god en undervisning som mulig. På den<br />
enkelte skole må lærerne i teamene og med skoleledelsen<br />
løbende vurdere og diskutere, hvordan<br />
undervisningen tilrettelægges, så også elever, der<br />
kræver særlig hensyntagen og støtte, får det maksimale<br />
ud af undervisningen. Man må forholde<br />
sig til, hvilke rammer og forudsætninger, der<br />
skal være til stede for at imødekomme kravet om<br />
øget rummelighed? Hvordan kan man tackle de<br />
problemer, der er? Og hvor er grænsen for rummelighed<br />
i kommunen og på den enkelte skole.<br />
Foreningen skrev i sit høringssvar bl.a.:<br />
”Forudsætningen for rummelighed er, at det<br />
enkelte barn socialt, emotionelt og fagligt har<br />
udbytte af undervisningen. Rummelighed må<br />
aldrig blive en fysisk anbringelse/opbevaring af<br />
elever, der burde have et andet tilbud.<br />
En øget rummelighed forudsætter således, at<br />
der på skolen og i kommunen er en bred vifte<br />
af undervisningstilbud, at der er resurser til<br />
holddannelse, specialundervisning og efteruddannelse,<br />
samt gode muligheder for vejledning<br />
af lærerne. De fysiske rammer skal også være i<br />
orden. Rummelighed fremmes ikke i for små<br />
klasselokaler, af høje klassekvotienter eller af,<br />
at læreren alene er overladt med børn, der ikke<br />
trives. Når opgaven er uoverstigelig inden for de<br />
givne rammer, går det ud undervisningsmiljøet<br />
for børn og voksne.”<br />
Foreningen konkluderede i sit<br />
høringssvar:<br />
”<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> er stærkt bekymret for<br />
dette projekt, der tegner til at skulle kuldsejle<br />
pga. de helt urimelige økonomiske rammer, som<br />
skolerne stilles over for. ”<br />
”<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> må appellere til, at<br />
planen for øget rummelighed ses i sammenhæng med<br />
den nye budgetmodel. Lige nu stritter de to opgaver<br />
i hver sin retning.”<br />
Specialundervisning skal spare -”mod<br />
en mindre indgribende og mere forebyggende<br />
indsats”.<br />
<strong>Gladsaxe</strong> kommune udsendte før jul et høringsmateriale,<br />
hvis hovedsigte er at gennemføre en<br />
række besparelser og omlægninger af specialundervisningen<br />
for at komme de store budgetoverskridelser<br />
til livs.<br />
Forslaget indebærer på skoleområdet<br />
• Afvikling af Lille Stengård Skole<br />
• Afvikling af indskolingen på Lundevang<br />
skole og dermed en reduktion i antal elever på<br />
skolen<br />
• Indskolingseleverne på Lundevang overflyttes<br />
til Mørkhøj skole<br />
• Lille Mørkhøj skal rømme egne lokaler og<br />
flyttes (tilbage) til Lundevang skole<br />
• Afvikling af en gruppeordning på Søndergård<br />
skole (elever overflyttes tim Marielyst skole)<br />
• Afvikling af to obsklasser på Søborg skole<br />
(den ene flyttes til <strong>Gladsaxe</strong> Skole)<br />
• Reduktion i kommunens brug af specialskolen<br />
Bakkeskolen (fra 13 til 10 pladser)<br />
• Hjemtagning af børn fra udenbys specialskoler<br />
• Hjemtagning børn fra udenbys specialordninger<br />
• En række specialtilbud får forringet deres økonomi<br />
med i gennemsnit 10 %. Det drejer sig<br />
bl.a. om ADHD-, autist-, generelle-, læse- og<br />
obsgrupper, samt Lundevang, Lille Mørkhøj<br />
og Lille Stengård.<br />
• Harmonisering af serviceniveauet (læs nedsættelse)<br />
i tidligere amtskommunale gruppeordninger.<br />
Forslagene skal gennemføres over en 4-årig<br />
periode.<br />
Foreningen udsendte før jul et nyhedsbrev til<br />
lærerne på skolerne.<br />
Foreningen har taget initiativ til et møde med<br />
BUPL og SL om høringsmaterialet. På mødet var<br />
der enighed om, at forslagene var ødelæggende<br />
for folkeskolen, og at der blev lagt op til panikbesparelser,<br />
som ville være ødelæggende for skolens<br />
arbejde med de svage elever.<br />
Foreningen har afholdt et velbesøgt medlemsmøde<br />
for specialundervisningslærerne og andre<br />
interesserede medlemmer. Mødet fandt sted<br />
i foreningens nye ejendom, hvor pladsen var<br />
trang. Forsamlingen var enig om, at der skulle<br />
arbejdes for, at skolebestyrelserne reagerer skarpt<br />
på forslagene. Der blev ligeledes drøftet andre<br />
initiativer ift. medierne.<br />
På ønske fra forsamlingens side blev arbejdet<br />
med foreningens høringssvar fremskyndet.<br />
Foreningens kritiske høringssvar er udsendt til<br />
skolernes TR’ere og kan ses på www.glf.dk<br />
Forældrene i aktion<br />
Der indkom over 80 høringssvar til kommunen.<br />
Ud over skoler, institutioner og foreningen har<br />
en langt række borgere selv skrevet høringssvar<br />
og udtrykt bekymring for kommunens planer.<br />
Forældre på Lille Mørkhøj skole tog initiativ til<br />
at indkalde til en demonstration forud for Børne<br />
og undervisningsudvalgets møde den 25. januar,<br />
og igen ved Byrådets behandling den 4. februar.<br />
Foreningen har bakket de to demonstrationer op,<br />
da vi fik nys om, at de var arrangeret.<br />
Forældrene har været særdeles kreative. Man har<br />
benyttet sig af Facebook og sms-rundsendinger.<br />
Modificeret løsning<br />
Byrådet vedtog den indstilling, som et flertal i<br />
Børne- og undervisningsudvalget har indstillet.<br />
Kun enhedslisten stemte imod. De væsentligste<br />
ændringer er,<br />
• at de nuværende elever i Lundevang skoles<br />
indskoling ikke flyttes, men målet er at<br />
skolens elevtal sættes ned til 45. Fremtidige<br />
indskolingselever med generelle indlæringsvanskeligheder<br />
skal enten optages på Mørkhøj<br />
skole eller på den lokale skole.<br />
• At Lille Stengårds heldagsskoletilbud bliver et<br />
”dagbehandlingstilbud<br />
Det fastholdes, at Lille Mørkhøj skole nedlægges,<br />
og eleverne flyttes til et afsnit på Lundevang<br />
skole” på trods af erfaringerne fra de dårligere<br />
erfaringer fra tidligere.<br />
Pædagogisk kontinuitet i indskolingen<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Kommune har vedtaget en fælles ramme<br />
for overgangen fra daginstitution til skole.<br />
Det betyder bl.a. et tættere samarbejde mellem<br />
daginstitutionerne og skole. Stærkt inspireret af<br />
erfaringer fra Norditalien har man valgt en stor<br />
satsning på projektet ”Helhed og sammenhæng<br />
i børns liv – overgangen fra daginstitution til<br />
SFO og skole”. Der har været afholdt kurser og<br />
givet meget meget faste anvisninger på, hvorledes<br />
opgaven skal gribes an.<br />
På baggrund af flere henvendelser fra børnehaveklasseledere<br />
afholdt foreningen i maj måned<br />
et møde for lærere og børnehaveklaseledere.<br />
Her var der opbakning til samarbejde på tværs<br />
af institutionerne, men mødedeltagerne gav<br />
udtryk for utilfredshed med det kursus, de havde<br />
deltaget i. Man havde følt sig talt ned til – og<br />
spørgsmål og kommentarer blev afvist.<br />
Der var også mange kritiske bemærkninger om<br />
”kuffert-modellen”.<br />
Foreningen planlægger et nyt møde med børnehaveklasselederne.<br />
•
18 19<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
a) Støj<br />
ORGANISATORISKE FORHOLD<br />
Arbejdsmiljø<br />
Arbejdsmiljøet som et fagpolitisk indsatsområde<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong>s kongres har besluttet,<br />
at arbejdet med arbejdsmiljøet i foreningen skal<br />
opprioriteres på landsplan. Det skal ske i det<br />
regionale samarbejde i de forpligtende kredssamarbejder<br />
(hos os i Hovedstaden Øst) og i den<br />
enkelte kreds.<br />
Som en konsekvens heraf skal sagsbehandlingen<br />
af arbejdsskadesager for medlemmerne fremover<br />
altid påbegyndes i den lokale kreds.<br />
Kredsen deltager i det regionale samarbejde om<br />
arbejdsmiljø i Hovedstaden Øst. Arbejdet i dette<br />
forum har vist sig at være meget givende for<br />
kredsenes arbejde, bl.a. via erfaringsudveksling<br />
og mødevirksomhed med DLF’s sagsbehandlere.<br />
Arbejdsskader<br />
Antallet af indberettede arbejdsskader for vore<br />
medlemmer ligger ret konstant, nemlig mellem<br />
15 og 25 om året. Desværre har der i 2008<br />
været et par alvorlige og langvarige sager, som<br />
har ført til, at medlemmer har måttet gå på<br />
førtidspension, og hvor sagsbehandlingen i<br />
Arbejdsskadestyrelsen har måttet suppleres med<br />
sagsbehandling og afgørelser i det sociale system.<br />
b) Vibrationer<br />
Påbud skoler i <strong>Gladsaxe</strong> 2007 og 2008 samlet<br />
c) Ikke-ioniserende stråling<br />
d) Termiske belastninger<br />
e) Ergonomisk arbejdsmiljø<br />
f) Psykisk arbejdsmiljø<br />
g) Kemiske og biologiske belastninger<br />
h) Indeklima<br />
i) Ulykkesrisici<br />
k) Unges arbejde<br />
l) Velfærds- og belysningsforanstaltninger<br />
m) Hudbelastninger<br />
Diverse vejledninger<br />
Det er en lang og vanskelig kamp for foreningen<br />
og kredsen at skaffe disse medlemmer økonomisk<br />
kompensation for den tabte livskvalitet. På baggrund<br />
af en konkret sag skal det understreges,<br />
at medlemmet skal sikre sig en kvittering på<br />
anmeldelsen fra Arbejdsskadestyrelsen, når en arbejdsskade<br />
anmeldes. Ellers risikerer man, at stå<br />
uden den fornødne dokumentation, hvis sagen<br />
”forsvinder” et eller andet sted i bureaukratiet.<br />
Arbejdsbetingede lidelser<br />
Kredsen har i 2008 hjulpet to medlemmer med<br />
at indberette og dokumentere deres psykiske<br />
lidelser som arbejdsbetingede. I den ene sag har<br />
Arbejdsskadestyrelsen nægtet at anerkende sagen.<br />
Den anden sag verserer fortsat. Vi må desværre<br />
konstatere, at det er lettere at få erstatning for<br />
fysiske skader end for psykiske.<br />
Arbejdstilsynets screeninger af skolerne<br />
i <strong>Gladsaxe</strong><br />
Som det fremgår af grafikken, har Arbejdstilsynet<br />
givet <strong>Gladsaxe</strong> en hel del påbud på skoleområdet.<br />
De fleste er givet på indeklimaområdet,<br />
navnlig i forbindelse med forhold i faglokalerne,<br />
som mange steder er i for ringe stand – både<br />
arbejdsmiljømæssigt og pædagogisk. Derfor skal<br />
<strong>Gladsaxe</strong> Kommune opprioritere arbejdet med<br />
indeklimaproblemer, bl.a. i form af et kommunalt<br />
projekt med kortlægning af indeklimaet på<br />
et par skoler i 2009.<br />
To skoler har fået et påbud om at hyre konsulentbistand<br />
til at løse problemer vedrørende det<br />
psykiske arbejdsmiljø, som følge af de arbejdspladsvurderinger,<br />
skolerne har udarbejdet på<br />
området.<br />
Nye APV skemaer til brug for skolerne<br />
Kredsen og nogle sikkerhedsrepræsentanter har<br />
i samarbejde med forvaltningen udarbejdet nye<br />
skemaer til arbejdspladsvurdering, de såkaldte<br />
APV’er, til brug på skoleområdet. Skemaerne<br />
ligger på Fællesnettet i form af Word-filer, og<br />
skolerne kan tilrette dem til de lokale forhold.<br />
Asbesten på Høje <strong>Gladsaxe</strong> Skole<br />
Der har pågået arbejde med at fjerne asbesten<br />
flere steder på skolen. Kommunen har ikke lyttet<br />
nok til skolens og kredsen anbefalinger. Vi mener,<br />
at al asbest skal fjernes over en kort årrække.<br />
I stedet har man valgt at indkapsle asbestholdige<br />
plader en række steder, således at håndværkerne<br />
også i fremtiden skal passe på, hvor de borer<br />
huller o.l.<br />
Forseglingen igangsættes først i 2010.<br />
Sikkerhedsrepræsentanter på DLF<br />
kursus<br />
De fleste sikkerhedsrepræsentanter i kredsen var<br />
den 30. oktober 2008 på et arbejdsmiljøkursus,<br />
arrangeret af DLF. Der var stor tilfredshed med<br />
dagen, som vil blive en årligt tilbagevendende<br />
begivenhed. Dette kursus er en del af opprioriteringen<br />
af arbejdsmiljøarbejdet i DLF.<br />
De tidligere amtslige institutioner<br />
Nedlæggelsen af amterne har haft stor betydning<br />
for udviklingen på mange af de tidligere amtslige<br />
institutioner. I vores område er det gået ud over<br />
Svika og Center for syn og kommunikation.<br />
SVIKA, Specialundervisningscenteret for<br />
voksne, er et specialundervisningscenter, der<br />
underviser mennesker med funktionsnedsættelser.<br />
Center for syn og kommunikation tilbyder<br />
specialundervisning, specialpædagogisk bistand<br />
og hjælpemidler til børn og voksne med specifikke<br />
funktionsnedsættelser inden for syns- og<br />
kommunikationsområdet.<br />
Mange steder har kommunerne valgt en model,<br />
hvor institutionerne underlægges en slags<br />
markedsvilkår, hvor institutionen ”sælger”<br />
sin ydelse. Både Svika og Center for Syn og<br />
Kommunikation er blevet ”takstfinansierede”.<br />
Det betyder, at hver gang en borger skal have<br />
hjælp, skal det sociale system i borgerens hjemkommune<br />
vurdere, om man vil ”købe” ydelsen.<br />
Man kunne i stedet have valgt en model, hvor<br />
hver kommune i regionen eller i de tilstødende<br />
kommuner betalte en abonnementspris. Så var<br />
man ude over denne købmandstankegang, som<br />
truer tilbuddene på deres eksistens. Manglende<br />
kendskab i kommunerne til de nye institutioner<br />
og deres kompetencer har ført til økonomisk<br />
tilbageholdenhed.<br />
Det går både ud over borgerne, der ikke får det<br />
tilbud, de kunne få før strukturreformen, og det<br />
går udover kvaliteten i tilbuddene. Endelig er<br />
trygheden i ansættelsen i fare, hvilket fremgår af<br />
de næste afsnit.<br />
Afskedigelsessager på Svika<br />
De to ældste lærere fra Svika blev pr 1. september<br />
2008 afskediget af <strong>Gladsaxe</strong> Kommune på grund<br />
af arbejdsmangel. Danmarks <strong>Lærerforening</strong><br />
søgte at undgå afskedigelserne, fordi der var<br />
ledige lærerstillinger i kommunen. I stedet for at<br />
udvælge to lærere til forflyttelse har kommunen<br />
stik mod den gældende overenskomst valgt at<br />
afskedige to tjenestemandsansatte lærere.<br />
Kredsen og Danmarks <strong>Lærerforening</strong> har ved<br />
møder søgt at forhindre afskedigelserne<br />
Sagerne har været forelagt DLFs advokat, som<br />
finder at <strong>Gladsaxe</strong> Kommune har handlet i strid<br />
med afskedigelsernes saglighed, Afskedigelserne<br />
er i strid med forskelsbehandlingsloven.<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong>s hovedstyrelse har på<br />
denne baggrund bevilget de to lærere advokatbistand,<br />
Afskedssagerne er rejst over for domstolene.<br />
Afskedssager på Center for Syn og<br />
Kommunikation<br />
Center for Syn og Kommunikation har på nogle<br />
områder kunnet udvide deres arbejdsfelter har på<br />
andre områder måttet indskrænke driften. Det<br />
har betydet, at man i første omgang har ansat<br />
nye konsulenter, men senere på året måtte man<br />
afskedige 5 konsulenter.<br />
Sagen har været forhandlet mellem Danmarks<br />
<strong>Lærerforening</strong> og Region Hovedstaden. I modsætning<br />
til SVIKA-afskedigelserne i <strong>Gladsaxe</strong>, så<br />
viste Regionen sig som den gode arbejdsgiver, og<br />
der blev aftalt fratrædelsesvilkår, der imødekom<br />
den enkeltes ønsker. Således fik flere mulighed<br />
for at blive fritstillet, fik tilbud om kurser og<br />
coaching i et mindre omfang.<br />
Bortvisningssag uden grundlag<br />
En lærer i tidsbegrænset stilling blev i foråret<br />
bortvist fra sit arbejde – angivelig pga. han fysisk<br />
havde taget fat i børn i undervisningssituationen.
20 21<br />
Jubilæumsreceptionen 14.10.08.<br />
Sagen var desværre helt galt vurderet, og en<br />
bortvisning, hvor lønnen stoppes øjeblikkeligt,<br />
var helt urimelig.<br />
Der var tale om situationer, hvor urolige børn<br />
havde forstyrret undervisningen. Et barn havde<br />
flere gange spændt ben under folkedans i musiktimen,<br />
hvorefter læreren til sidst løftede eleven<br />
væk og over på en stol! I en mellemtrinsklasse<br />
havde et par elever klaget til skolelederen over<br />
at læreren havde taget fat i en elev. Det viste sig<br />
at læreren – efter at en gruppe elever udviste<br />
støjende adfærd under en anden elevs fremlæggelse,<br />
havde taget en elev ved skulderen og vendt<br />
ham mod tavlen.<br />
Sagen gav anledning til, at læreren blev sendt<br />
hjem og modtog kommunens skrivelse om<br />
bortvisningen.<br />
Danmarks <strong>Lærerforening</strong> forsøgte forgæves<br />
telefonisk at stoppe sagen. Herefter optog DLF<br />
og kredsen forhandling med forvaltningen og<br />
skolelederen. Da der ikke var belæg for bortvisningen,<br />
måtte <strong>Gladsaxe</strong> Kommune trække sagen<br />
tilbage og udbetale læreren løn i hele ansættelsesperioden.<br />
Men læreren kunne ikke vende tilbage<br />
til sit job frem til sommerferien.<br />
Sagen gav anledning til uro og bekymring blandt<br />
kollegerne, som følte, at hvis en sådan sag kunne<br />
udvikle sig på den måde, så var alle lærere i risiko<br />
for at ende i lignende situationer.<br />
Man må ikke øve vold mod elever, men fysisk<br />
kontakt med børn er ikke nødvendigvis vold.<br />
Det kan fx være nødvendigt at føre et barn ud af<br />
en klasse, hvis denne modsætter sig at gå selv.<br />
Fra vor egen verden<br />
Ny ejendom på Stengårds alle<br />
Den 15. august 2009 fraflyttede foreningen<br />
Buddinge Hovedgade 154 og flyttede rundt om<br />
hjørnet til Stengårds alle 197. 1 sal. Vi har ganske<br />
enkelt byttet vores gamle hus med en spritny<br />
erhvervsejerlejlighed.<br />
Byggeriet af den ny ejendom har stået på siden<br />
februar måned, og vi har kunnet følge hele byggeprocessen.<br />
Der opstod en række juridiske problemer op til<br />
flytningen. Der var intet matrikelkort udarbejdet,<br />
hvorfor skøde ikke kunne færdiggøres og<br />
lyses.<br />
Derfor forlangte vi en bankgaranti, hvis der efter<br />
flytningen skulle opstå problemer med at færdiggøre<br />
ejendommen. Krakket i Roskilde Bank satte<br />
hen over sommeren alskens spekulationer i gang.<br />
Endelig kunne vi ved gennemgangen den 1.<br />
august konstatere, at en række forhold ikke var<br />
på plads. Køkkenet var ikke monteret, der var<br />
ingen el- eller vandtilslutning og det helt store<br />
problem var, at der var problemer med gulvenes<br />
stabilitet.<br />
Vi modsatte os derfor ved en skrivelse til bygherren<br />
at flytte, før forholdene vedr. gulvene var løst.<br />
Det hjalp.<br />
Et til tider hårdt arbejdende byggeudvalg<br />
bestående af Lisbet, Jeanette, Rita, vores forretningsfører<br />
i kolonierne Emil og formanden har<br />
løbende arbejdet med alskens problemstillinger i<br />
samarbejde med bygherrens arkitekt.<br />
En god handel<br />
Foreningen afholdt i november måned reception<br />
i de nye lokaler. Samtidig kunne vi markere<br />
foreningens 90 år jubilæum.<br />
Her kunne vi fremvise de nye lokaler. Der er<br />
ingen tvivl om, at vi har gjort en særdeles god<br />
handel. Sagen har taget 4 år, og i den tid er<br />
højkonjunkturen på boligmarkedet afløst af en<br />
alvorlig lavkonjunktur. Det har selvfølgelig ikke<br />
været en sjov proces for bygherren. Foreningen<br />
har været særdeles heldig, fordi vi aftalte vilkårene<br />
på det gunstigste tidspunkt.<br />
Vi har endnu ikke kunnet byde velkommen til<br />
de andre beboere i de lejligheder, der oprindeligt<br />
skulle sælges som ejerboliger. I skrivende stund<br />
søges de udlejet.<br />
Ny hjemmeside<br />
Kort efter flytningen kunne vi genåbne vores<br />
hjemmeside www.glf.dk i ny opsætning.<br />
Hjemmesiden er en såkaldt klon, der er i samme<br />
layout med DLFs hjemmeside dlf.org, og med<br />
aktuelle nyheder derfra.<br />
TYVERNE<br />
Bladet er udkommet i fem numre, og alle numre<br />
er nu i farver. En annonceaftale med LIC, der<br />
skulle finansiere at vi udkom i farver, blev desværre<br />
opsagt, ligesom samarbejdet var kommet i<br />
gang. Bestyrelsen har dog besluttet at videreføre<br />
opsætningen.<br />
Jubilæumsfest<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> kunne i november fejre<br />
sit 90 års jubilæum.<br />
Festen blev holdt lørdag den 22. november i<br />
Høje <strong>Gladsaxe</strong> skolernes festsal og ikke mindre<br />
end 275 medlemmer deltog. Tak til festudvalget<br />
for planlægning og afvikling af det festlige arrangement.<br />
Kurser<br />
Foreningens TR-kursus blev afholdt på feriekolonien<br />
Isøre den 10.-11. april 2008. På programmet<br />
bl.a. ”Ingen arme – ingen kager” v. uddannelsessociolog<br />
Camilla Gregersen og præsentation af<br />
og aktuel skoledebat med Børne- og kulturdirektør<br />
Klaus Nørskov.<br />
Den 5. december 2008 afholdtes en TRdag.<br />
På programmet bl.a. DLFs initiativ<br />
”Fremtidens skole” med oplæg fra Dorthe Lange,<br />
Hovedstyrelsen.<br />
Kredssamarbejdet Hovedstaden Øst har overtaget<br />
jobbet med at arrangere supplerende kurser<br />
for bl.a. tillidsrepræsentanterne. Den 12. november<br />
2008 afholdtes en temadag om forhandlingsteknik<br />
med Søren Viemose, hvor mange af<br />
kredsens TR´ere deltog.<br />
Den 25. marts 2009 er planlagt et fælles kursus<br />
for TR og sikkerhedsrepræsentanterne.<br />
Pensionisterne<br />
Der har traditionen tro været afholdt en række<br />
pensionistarrangementer i periodens løb<br />
Et møde med kunstneren Bjørn Nørgård<br />
(tidligere elev på Marielyst skole), en skovtur til<br />
Naturskolen i Nørreskoven ved Farum og årets<br />
traditionelle julefrokost på Hotel Frederiksdal<br />
med 72 deltagere.<br />
Tak til Robert Ellebæk og Jørgen Brøsen for<br />
deres utrættelige engagement i planlægning og<br />
afvikling af arrangementerne. •
GLADSAXE LÆRERFORENING<br />
22 UDGIFTER:<br />
23<br />
Specificeret Regnskab 01.01.08 - 31.12.08<br />
GLADSAXE LÆRERFORENING<br />
Specificeret Regnskab 01.01.08 - 31.12.08<br />
------------------------------------------------------ Regnsk<br />
2007<br />
INDTÆGTER: 1000kr<br />
ÅRETS KONTINGENT:<br />
Kontingent Kreds+DLF 5248065.50<br />
Kontingent DLFs andel -2460392.00<br />
Kredskontingent 2787673.50 2706<br />
2787674<br />
RENTER M.V.:<br />
Renteindtægter 141298.70 112<br />
141299<br />
ANDRE INDTÆGTER:<br />
Konting. foreg. år -9579.00 0<br />
Admin. af Særlig Fond 10000.00 10<br />
Andre indtægter 701050.00 1<br />
701471<br />
AKUT-FONDEN:<br />
AKUT-refusion 183280.25 155<br />
------------------------------------------------------ --------<br />
I alt: 3813723.45 3813723 2985<br />
====================================================== ========<br />
KONTINGENT:<br />
Kontingent Hovedstaden Øst 13800.00 17<br />
13800<br />
MØDER:<br />
<strong>Generalforsamling</strong>er 44967.00 55<br />
Andre møder 66841.21 74<br />
Mødediæter 30000.00 34<br />
Kørsel 9981.62 11<br />
151790<br />
TIMENEDSÆTTELSE/VEDERLAG/LØN<br />
Frikøb/Pension 1225478.81 1284<br />
Vederlag formand 109683.69 86<br />
Vederlag bestyrelse 263514.73 221<br />
Sekretær Løn/pension 139198.30 126<br />
ATP 1707.30 2<br />
Lønsumsafgift 12552.98 18<br />
1752136<br />
KURSER/KONGRES:<br />
Medlemskursus -12811.72 184<br />
Tillidsrepr. kurser 68918.25 64<br />
Andre Kurser 21008.50 33<br />
77115<br />
KREDSBLAD:<br />
Kredsblad tryk mm 96843.75 91<br />
Kredsblad forsendelse 7000.00 7<br />
Kredsblad andet 59.90 0<br />
103904<br />
KONTORHOLD M.V.:<br />
Kopiering 2463.99 2<br />
Kontorartikler/papir 14852.76 19<br />
Telefon/DLF-netværk 21631.01 17<br />
Love/cirkulærer m.v. 7290.00 0<br />
Pjecer/Bøger 2746.99 4<br />
Porto 14980.50 20<br />
Gebyrer 2860.50 2<br />
Småanskaffelser 4142.85 0<br />
Inventar Ansk/Vedligeh 572901.56 9<br />
Diverse 280.51 23<br />
644151<br />
FORSKELLIGE UDGIFTER:<br />
Støtte (pgf. 14) 8000.00 8<br />
Abonnementer 15480.18 14<br />
Arrangementer 263632.45 25<br />
Forsikringer 18655.00 17<br />
Lokaleomkostninger 100387.08 83<br />
Husleje til Særlig Fond 121500.00 108<br />
Blomster/gaver 20237.90 10<br />
EDB vedligeh/abonnem. 14683.64 14<br />
Faglig aktivitet skolerne 40641.60 40<br />
603218<br />
Selskabsskat a/c 100000.00 0<br />
Selskabsskat henlagt 70000.00 0<br />
UFORUDSEELIGE UDGIFTER:<br />
0.00 23<br />
------------------------------------------------------ --------<br />
I alt udgifter: 3516112.84 3516113 2745<br />
+Periodens resultat: 297610.61 297611 240<br />
------------------------------------------------------ --------<br />
Balance: 3813723.45 3813723 2985<br />
====================================================== ========
STATUS pr. 31.12.08 <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> Særlig Fond<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> Særlig Fond<br />
Specificeret Regnskab Specificeret Regnskab 01.01.08 - 31.12.08 - 31.12.08<br />
24 25<br />
STATUS pr 31.12.08<br />
------------------------------------------------------<br />
AKTIVER:<br />
BEHOLDNINGER BANK/GIRO:<br />
Aftalekonto L & Spar Bank 4704510.60<br />
Giro 59200.45<br />
Check konto 1281.45<br />
Kontant beholdning 0.00<br />
Rådighedsbeløb formand 2000.00<br />
Rådighedsbeløb sekretær 2000.00<br />
SÆRLIG FOND:<br />
Særlig Fond 31/12 2008 2646723.64<br />
4768992<br />
2646724<br />
ANDRE AKTIVER:<br />
Inventar 1.00<br />
Feriekonto(Indeh.feriep) 0.00<br />
Tilgodeh.kontingent 18602.50<br />
Diverse Debitorer 185109.72<br />
Mellemregning m. S.Fond 0.00<br />
203713<br />
------------------------------------------------------ --------<br />
I alt: 7619429.36 7619429<br />
====================================================== ========<br />
PASSIVER:<br />
GÆLD:<br />
Mellem-regning Konting DLF 218776.00<br />
Skyldig A-skat 24090.00<br />
Skyldig ATP 731.70<br />
Skyldig AM-/Pens.bidrag 5092.00<br />
Diverse Kreditorer 5407.00<br />
Skyldig timeneds. o.a. 2680145.66<br />
Forudbetalt kontingent 24429.00<br />
SÆRLIG FOND:<br />
Særlig Fond 31/12 2008 2646723.64<br />
HENLÆGGELSER:<br />
Henlagt til Inventar 97000.00<br />
Henlagt vedligeh. kontor 60000.00<br />
Henlagt skat 70000.00<br />
2958671<br />
2646724<br />
227000<br />
EGENKAPITAL:<br />
Egenkapital overført 1489423.75<br />
Periodens resultat 297610.61<br />
1787034<br />
------------------------------------------------------ --------<br />
I alt passiver: 7619429.36 7619429<br />
====================================================== ========<br />
Sign.<br />
------------------ --------------------- ----------------- ------------------<br />
Thomas Agerskov Jeanette Christiansen Steen Clausen Poul Hansen<br />
------------------ ------------------ -------------------<br />
Henrik Poulsen John Rasmussen Lisbet H Strachan<br />
------------------------------------------------------<br />
INDTÆGTER:<br />
Renteindtægt 42867.94<br />
Husleje fra kredsen 121500.00<br />
------------------------------------------------------<br />
I alt: 164367.94<br />
======================================================<br />
UDGIFTER:<br />
Ejendomsskat mm 36298.81<br />
Ejendomsforsikringer 6029.25<br />
Vedligeh af ejendommen 10575.75<br />
Adm.bidrag til kredsen 10000.00<br />
Revision 10000.00<br />
Andre udgifter 10683.00<br />
Diverse 0.00<br />
------------------------------------------------------<br />
I alt udgifter: 83586.81<br />
+Periodens resultat: 80781.13<br />
------------------------------------------------------<br />
Balance: 164367.94<br />
======================================================<br />
STATUS pr. 31.12.08<br />
STATUS pr 31.12.08<br />
------------------------------------------------------<br />
AKTIVER:<br />
Aftalekonto L & Spar 1119211.75<br />
Ejendommen t kostpris 1527511.89<br />
------------------------------------------------------<br />
I alt: 2646723.64<br />
======================================================<br />
PASSIVER:<br />
Mellemregn med kredsen 0.00<br />
Henlagt til vedligehold 0.00<br />
Egenkapital overført 2565942.51<br />
Periodens resultat 80781.13<br />
Egenkapital 31/12 2008 2646723.64<br />
------------------------------------------------------<br />
I alt passiver: 2646723.64<br />
======================================================
Bemærkninger til regnskab 2008<br />
Revisorpåtegninger:<br />
26 27<br />
Regnskabet for 2008 udviser et overskud på ca. 300.000 kr., hvor der var budgetteret med et minus på 184.000 kr.<br />
Overskuddet skyldes primært: Højere kontingentindtægter, større renteindtægter, medlemskurset, hvortil der var<br />
både var budgetteret og henlagt, samt mindreudgift til TR- og andre kurser. Omvendt blev udgiften til vederlag og<br />
inventaranskaffelse noget højere end budgetteret.<br />
DRIFT:<br />
Kontingent: Et større medlemstal end budgetteret. Skyldes primært regionsansatte, som fik deres arbejdsplads i<br />
<strong>Gladsaxe</strong>.<br />
Renter: Merindtægt – Stigende renteniveau.<br />
Andre indtægter: 700.000 kr. for ulempen i forbindelse med bytning af hus mod ejerlejlighed.<br />
AKUT-refusion: ( = ”Midler til aktiviteter i forb. med uddannelse af tillidsrepræsentanter”)<br />
Frikøb: Merudgift ca. 35.000 til vikar i forbindelse med sygdom. Opkrævningen for frikøb fik vi først efter 31/12.<br />
Vi mener <strong>Gladsaxe</strong> kommune har opkrævet os for ca. 52.000 kr. for meget for vort frikøb til organisationsarbejde.<br />
Forhandling herom er aftalt, men ikke foregået ved regnskabets afslutning. Beløbet er ikke bogført på kontoen<br />
frikøb, men kun, hvad vi mener, vi skylder.<br />
Vederlag: Større stigning: Vedtagelsen på sidste generalforsamling om pension af vederlaget, samt ”omfordeling” af<br />
25% af formandsvederlaget (og formandstimer) til de øvrige.<br />
Medlemskurset: Der var henlagt 184.000 kr. Men udgiften blev mindre end henlæggelsen. Herudover som nævnt<br />
også budgetteret med 184.000 kr.<br />
Inventar: Forventede anskaffelser i forbindelse med flytningen.<br />
Støtte: Ibis og Unicef.<br />
Arrangementer: Primært 90-års jubilæumsfesten (ca. 229.000 kr.). Herudover diverse pensionist- og andre arrangementer<br />
samt reception ved ”indvielse” af det ny kontor.<br />
Skat: P.g.a. indtægten på 700.000 i forbindelse med flytningen skal vi i år betale selskabsskat. Den nøjagtige skat<br />
kendes ikke p.t. Der er indbetalt 100.000 kr. a/c og henlagt 70.000 kr.<br />
STATUS:<br />
Tilgodehavende kontingent: Ej betalt kontingent for 2008 (til såvel DLF+kreds), som forventes at indgå 2009<br />
Heraf 9583 vedr. fraktion 3, som DLF først overfører til os til januar.<br />
Diverse debitorer: Endnu ikke modtaget AKUT-refusion 183.280 kr.<br />
Skyldig timenedsættelse: Dækker skyldigt for året 2008, pension for tj.mænd skoleåret 2007-08 samt 5 sidste<br />
mdr. 2008. Herudover hensat til tilfælde af foreningens ophør og ved evt. afgang fra bestyrelsen i ”utide”/sygdom<br />
(dobbelt frikøb i periode).<br />
Inventar (status): Inventar er forsikret for 850.000 kr.<br />
Særlig Fond:<br />
Ejendommen er p.t. ikke offentligt vurderet.<br />
Ejendommens kostpris: Ejendommens (nu ejerlejlighedens) kostpris er tillagt afholdte advokat-omkostninger og<br />
skøde-/tinglysningsudgifter på 101.575 kr.<br />
Vi har revideret årsregnskabet for <strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> for regnskabsåret 1. januar til 31. december 2008 omfattende<br />
resultatopgørelse, balance samt regnskab for Særlig Fond.<br />
Ledelsens ansvar for årsregnskabet<br />
Ledelsen har ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse regnskabslovgivningen.<br />
Dette ansvar omfatter udformning, implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er<br />
relevante for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede uden væsentlig fejlinformation, uanset<br />
om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse<br />
af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne.<br />
Revisors ansvar og den udførte revision<br />
Vort ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vor revision. Vi har udført vor revision i overensstemmelse<br />
med danske revisionsstandarter. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt planlægger og udfører<br />
revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, at årsregnskabet ikke indeholder væsentlig fejlinformation.<br />
En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og oplysninger, der er anført i årsregnskabet. De<br />
valgte handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risikoen for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet,<br />
uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller,<br />
der er relevante for kredsens udarbejdelse og aflæggelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede, med henblik på at<br />
udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en konklusion<br />
om effektiviteten af kredsens interne kontrol. En revision omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte<br />
regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige skøn er rimelige samt en vurdering af den<br />
samlede præsentation af årsregnskabet.<br />
Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vor konklusion.<br />
Revisionen har ikke givet anledning til forbehold.<br />
Konklusion<br />
Det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af kredsens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31.<br />
december 2008 samt at resultatet af kredsens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar 2008 til 31. december 2008.<br />
København, den 10. februar 2009.<br />
Revisionsfirmaet Edelbo & Lund Larsen, Statsautoriserede revisorer.<br />
Sign. Palle Mørch Statsautoriseret revisor<br />
Vi har dags dato udført kritisk revision af regnskabet for 2008.<br />
Vi har foretaget en vurdering af beløbenes anvendelse som helhed samt foretaget en sammenligning med budgettallene.<br />
Vi har specielt koncentreret os om områderne: Inventar, lokaleomkostninger, vederlag bestyrelsen, generalforsamling, og<br />
andre møder.<br />
Der har ikke været anledning til bemærkninger.<br />
Søborg den 17. februar 2009.<br />
Sign. Lone Kropp Henrik Aardestrup
28 29<br />
Ydelser til bestyrelse / tillidsrepræsentanter m.fl.<br />
Foreningens ydelser fastsættes af generalforsamlingen jvf. pgf. 14. Bestyrelsen foreslår følgende ydelser.<br />
(Ikrafttrædelse fra 1/4 2009). Honorar i forhold til timenedsættelsen. Honorar er pensionsgivende. Alle timenedsættelser/honorarer<br />
i forhold til årsnorm på 1924 timer. Tillæg til honorar i Grundbeløb 31/3 2000.<br />
Formanden:<br />
Timenedsættelse: 1924 timer incl. kommunalt aftalte Fælles-TR-timer. Honorar: Forskellen mellem skolelederløn<br />
(trin 50 + 40000) og højeste lærerløn. Kørsels-godtgørelse til møder uden for ”huset” efter statens regler. I perioden<br />
som HS-medlem ydes honoraret for 3/4 af 1924 timer.<br />
Bestyrelsen - øvrige medlemmer:<br />
Timenedsættelse 375 timer/medlem. Honorar: Forskellen mellem viceinspektørløn (trin 48 +35000) og højeste<br />
lærerløn. (Pr 1/4 2009 trin 44 + tillæg: 13000 +1620). For lærere på Ny Løn gives herudover et tillæg på 5000 kr./<br />
år. Kørselsgodtgørelse til møder udenfor ”huset” efter statens regler.<br />
Kassereren:<br />
Timenedsættelse: 745 timer. Honorar/kørsel som bestyrelsen.<br />
Koloniudvalgets formand:<br />
Timenedsættelse: 190 timer. Honorar/kørsel som bestyrelsen. Dækkes over koloniernes regnskab.<br />
Sagsbehandling m.m. :<br />
Udover ovennævnte timer, kan der til sagsbehandling, funktioner m.m. - herunder redaktion af hjemmeside og<br />
kredsblad:<br />
Anvendes timenedsættelse op til. 3140 timer<br />
Diæter ved møder:<br />
Ved deltagelse i mere end 1 time ydes der diæt 200 kr. til TR eller suppleant ved: TR-møder. Foreningens bestyrelsesmedlemmer<br />
modtager ikke i forbindelse med møder diæter ud over det angivne honorar.<br />
Kurser/konferencer:<br />
Ved medlemmernes deltagelse i kurser/konferencer arrangeret af DLF, Kredssamarbejdet Hovedstaden Øst, GLF<br />
eller andre, ydes godtgørelse efter regler fastsat af bestyrelsen.<br />
Pædagogisk kontinuitet mappe eller kuffert.
Forslag kontingent:<br />
30 31<br />
Kontingentet for 2010 til DLF centralt er ukendt p.t.<br />
Det foreslås at kontingent til kredsen fastsættes således, at kontingent til kreds+DLF centralt tilsammen forbliver uændret<br />
i forhold til 2008 og 2009.<br />
For fraktion 1+2 bliver kontingentet så: 479 kr./måned (5748 kr./år)<br />
For fraktion 4: 93 kr./måned (1116 kr./år)<br />
Forslag kontingent:<br />
Forslag kontingent:<br />
Kontingentet for 2010 til DLF centralt er ukendt p.t.<br />
Kontingentet for 2010 til DLF centralt er ukendt p.t.<br />
Det foreslås at kontingent til kredsen fastsættes således, at kontingent til kreds+DLF centralt<br />
Det tilsammen foreslås forbliver at kontingent uændret til i kredsen forhold fastsættes til 2008 og således, 2009. at kontingent til kreds+DLF centralt<br />
tilsammen forbliver uændret i forhold til 2008 og 2009.<br />
For fraktion 1+2 bliver kontingentet så: 479 kr./måned (5748 kr./år)<br />
For fraktion 4: 1+2 bliver kontingentet så: 479 93 kr./måned (1116 (5748 kr./år)<br />
For fraktion 4: 93 kr./måned (1116 kr./år)<br />
Forslag vedr. de udlagte midler:<br />
De udlagte midler til skolerne fordeles i forhold til medlemstallet på skolerne. Dog således, at der kan foretages mindretildeling<br />
til skoler, der har en forholdsvis stor beholdning fra de foregående års udlægning.<br />
Forslag vedr. de udlagte midler:<br />
Forslag vedr. de udlagte midler:<br />
De udlagte midler til skolerne fordeles i forhold til medlemstallet på skolerne. Dog således, at der<br />
kan De udlagte foretages midler mindretildeling til skolerne til fordeles skoler, i der forhold har en til forholdsvis medlemstallet stor på beholdning skolerne. Dog fra de således, foregående at der års<br />
udlægning. kan foretages mindretildeling til skoler, der har en forholdsvis stor beholdning fra de foregående års<br />
udlægning.<br />
<strong>Gladsaxe</strong> <strong>Lærerforening</strong> budget 2010<br />
GLADSAXE LÆRERFORENING BUDGET 2010 :<br />
2009<br />
GLADSAXE LÆRERFORENING BUDGET 2010 :<br />
1000 kr<br />
2009<br />
----------------------------------------------------------<br />
1000 kr<br />
----------------------------------------------------------<br />
INDTÆGTER:<br />
INDTÆGTER:<br />
ÅRETS KONTINGENT:<br />
Kontingent Kreds+DLF 5094612 ( 5008)<br />
ÅRETS KONTINGENT:<br />
Kontingent DLFs andel -2326656 (-2349)<br />
Kontingent Kreds+DLF 5094612 ( 5008)<br />
Kredskontingent 2767956 ( 2659)<br />
Kontingent DLFs andel -2326656 (-2349)<br />
RENTER M.V.:<br />
Kredskontingent 2767956 ( 2659)<br />
Renteindtægter 90000 ( 80)<br />
RENTER M.V.:<br />
ANDRE INDTÆGTER:<br />
Renteindtægter 90000 ( 80)<br />
Konting. foreg. år 0 ( 0)<br />
ANDRE INDTÆGTER:<br />
Admin. af Særlig Fond 10000 ( 10)<br />
Konting. foreg. år 0 ( 0)<br />
Andre indtægter 0 ( 0)<br />
Admin. af Særlig Fond 10000 ( 10)<br />
AKUT-FONDEN:<br />
Andre indtægter 0 ( 0)<br />
AKUT-refusion 180000 ( 160)<br />
AKUT-FONDEN:<br />
----------------------------------------------------------<br />
AKUT-refusion 180000 ( 160)<br />
I alt 3047956 ( 2909)<br />
----------------------------------------------------------<br />
==========================================================<br />
I alt 3047956 ( 2909)<br />
==========================================================<br />
UDGIFTER:<br />
KONTINGENT:<br />
Kontingent Hovedstaden Øst 17000 ( 19)<br />
MØDER:<br />
<strong>Generalforsamling</strong>er 51000 ( 50)<br />
Andre møder 76000 ( 80)<br />
Mødediæter 36000 ( 40)<br />
Kørsel 13000 ( 14)<br />
TIMENEDSÆTTELSE/VEDERLAG/LØN<br />
Frikøb/Pension 1325000 ( 1220)<br />
Vederlag formand 121000 ( 100)<br />
Vederlag bestyrelse 251000 ( 220)<br />
Sekretær Løn/pension 152000 ( 140)<br />
ATP 3000 ( 3)<br />
Lønsumsafgift 15000 ( 18)<br />
KURSER/KONGRES:<br />
Medlemskursus 200000 ( 190)<br />
Tillidsrepr. kurser 90000 ( 100)<br />
Andre Kurser 50000 ( 50)<br />
KREDSBLAD:<br />
Kredsblad tryk mm 116000 ( 114)<br />
Kredsblad forsendelse 8000 ( 8)<br />
Kredsblad andet 1000 ( 2)<br />
KONTORHOLD M.V.:<br />
Kopiering 4000 ( 4)<br />
Kontorartikler/papir 20000 ( 20)<br />
Telefon/DLF-netværk 24000 ( 19)<br />
Love/cirkulærer m.v. 11000 ( 11)<br />
Pjecer/Bøger 5000 ( 5)<br />
Porto 21000 ( 25)<br />
Gebyrer 3000 ( 3)<br />
Småanskaffelser 5000 ( 4)<br />
Inventar Ansk/Vedligeh 15000 ( 15)<br />
Diverse 8000 ( 15)<br />
FORSKELLIGE UDGIFTER:<br />
Støtte (pgf. 14) 8000 ( 8)<br />
Abonnementer 14000 ( 10)<br />
Arrangementer 38000 ( 36)<br />
Forsikringer 20000 ( 20)<br />
Lokaleomkostninger 90000 ( 90)<br />
Husleje til Særlig Fond 150000 ( 130)<br />
Blomster/gaver 26000 ( 26)<br />
EDB vedligeh/abonnem. 15000 ( 18)<br />
Faglig aktivitet skolerne 43000 ( 42)<br />
UFORUDSEELIGE UDGIFTER:<br />
6000 ( 8)<br />
----------------------------------------------------------<br />
I alt 3051000 ( 2877)<br />
Periodens resultat -3044 ( 32)<br />
----------------------------------------------------------<br />
Balance 3047956 ( 2909)<br />
==========================================================
32<br />
Når jeg ser et rødt flag smælde<br />
på en blank og vårfrisk dag,<br />
kan jeg høre det sælsomt fortælle<br />
om min verden, mit folk og min sag.<br />
Og jeg rejser mig trodsigt i vrimlen,<br />
mens det kogler af kraft i mit mod,<br />
thi det flag, der nu smældende når himlen,<br />
er jo rødt som mit brusende blod.<br />
Jeg har set min fader ranke<br />
ryggen op i flagets brus.<br />
Jeg har lyttet og hørt hjertet banke<br />
i dets stolte, befriende sus.<br />
Jeg har elsket dets farve fra lille,<br />
da min mor tog mig op på sit skød<br />
og fortalte mig manende og stille<br />
om en fane så knitrende rød.<br />
Jeg har anet slægters striden<br />
imod fremtids fjerne mål.<br />
Jeg har set trælletoget i tiden<br />
blive mænd bag ved kampfanens bål.<br />
Jeg har set den i blafrende storme,<br />
jeg har elsket dens flammer i strid,<br />
og bag den så jeg arbejdshænder forme<br />
verden om til en lysere tid.<br />
Det er slidets slægters fane<br />
over fronten vid og bred.<br />
Den skal ungdommen ildne og mane,<br />
den skal knuse hvert grænsernes led.<br />
Den var forrest i fredelig færden,<br />
den var forrest i stormklokkens klemt,<br />
den er fanen, der favner hele verden –<br />
i dens folder er fremtiden gemt. •