projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Motivering til Erhverv<br />
Den Integrerede institution Lykkebo<br />
1) Hvad ville man?<br />
Man sigtede først på piger fra 13-20 år, men måtte tidligt erkende, at de ældste af pigerne var det<br />
ikke muligt at hjælpe på en række områder. Derfor koncentrerede klubben sig i stedet om piger i<br />
aldersgruppen 14-18 år. Der var en basisgruppe på 6 piger, men med muligheder for at inddrage en<br />
”ydergruppe” af andre piger. Pigerne var alle inde i et uhensigtsmæssigt mønster med skolesvigt,<br />
vanskeligheder med at overholde aftaler, være sammen med andre på en ordentlig måde etc.<br />
Udover, at pigerne gerne på det personlige plan skulle opnå øget selvindsigt, blive bedre til at tage<br />
beslutninger om eget liv, få bedre sociale kompetencer og blive motiverede for erhverv, var målet:<br />
1. At pigerne fik opbygget et socialt netværk (inden for pigekredsen og i andre<br />
sammenhænge).<br />
2. At realistiske visioner og fremtidsplaner blev realiseret.<br />
3. At pigerne indgik aktivt og blev medbestemmende i hele forløbet.<br />
4. At pigerne blev ansvarsbevidste, pålidelige, tolerante, forpligtede sig samt respekterede sig<br />
selv og andre (sociale kompetencer).<br />
5. At pigerne afsluttede uafsluttede skoleforhold.<br />
6. At pigerne fik kendskab til de instanser, de ville kunne gøre brug af.<br />
2) Hvad skete der?<br />
Præsentation af idegrundlaget for pigerne<br />
Først skulle der etableres kontakt til pigerne, da de jo ikke på forhånd var medlemmer i klubben.<br />
Dette blev gjort med en skriftlig invitation til nogle udvalgte piger, hvor <strong>projekt</strong>et blev skitseret for<br />
dem. Brevet blev fulgt op af en telefonisk henvendelse til pigerne og deres forældre – i det hele<br />
taget ringede man altid op til hjemmenummeret, således at der var en vis løbende kontakt med<br />
forældrene.<br />
En klub i klubben<br />
I praksis har pigegruppen været en klub i klubben og har brugt lokalerne, når der ikke var andre til<br />
stede; de havde endog deres egen indgang. Dette var af betydning for de første sammenkomster, da<br />
pigerne ikke havde mod på at bevæge sig ud mellem moderklubbens medlemmer; dette skete dog i<br />
stigende omfang henad vejen.<br />
Pigeklubben har haft sine egne <strong>projekt</strong>medarbejdere, hvor der har været et vist frafald i forløbet,<br />
men én medarbejder har dog været gennemgående hele vejen.<br />
Individuelle forløb<br />
Pigeklubben har brugt en stor del af sin tid med individuelle kontakter. De enkelte piger havde stort<br />
behov for samtaler, vejledning, støtte. Dette kunne være i form af hjælp til lektier, støtte i forhold til<br />
opstart af skoleforløb, hjælp til at skulle være mor og de ting, det indebærer for den implicerede i<br />
forhold til stiftelse af hjem, kæreste, der var kriminel, løbetræning for at lære at leve sundere, for at<br />
35