projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Motivering til Erhverv<br />
for fælles beslutninger og praktiske samværsrammer.<br />
2) Hvad skete der?<br />
Dagklubben var oprindelig tænkt som et tilbud under Motivering til Erhverv for de 14-18-årige, der<br />
manglede et sted at være om dagen, da de ellers ”hang ud” på gaderne. Dagklubben skulle være<br />
knyttet til fritidsklubben, men havde dog sine helt egne lokaler uafhængigt af fritidsklubben.<br />
I foråret 2003 fik klubben som nævnt en årgang 13-14-årige, der fyldte utrolig meget i dagligdagen<br />
i den egentlige fritidsklub og var meget grænsesøgende. Disse unge fik så den valgmulighed at gå i<br />
dagklubben, hvilket alle drengene og nogle af pigerne sagde ja til.<br />
I løbet af et par måneder stod det klart, at denne model ikke fungerede tilfredsstillende, men var<br />
præget af utallige konfrontationer. Man besluttede at standse dagklubben, og en gruppe i personalet<br />
udarbejdede et andet grundlag for en eventuel fortsættelse af dagklubben.<br />
I foråret 2004 henvendte en gruppe unge sig til personalet; de mente, den uheldige adfærd kunne<br />
ændres, hvis dagklubben åbnede igen. Personalet udarbejdede da et sæt meget ”skrappe” regler for<br />
en videreførelse af dagklubben. Dér står man så i skrivende stund.<br />
3) Metoder i <strong>projekt</strong>et<br />
* Relationspædagogik<br />
* Strukturel pædagogik<br />
* Mange alsidige aktiviteter<br />
* Ture ud i omverdenen<br />
* Medindflydelse<br />
* Dokumentation<br />
* Tværfagligt samarbejde<br />
4) Vigtige temaer i <strong>projekt</strong>et<br />
Det viste sig ret hurtigt, at de unge havde mere end vanskeligt ved at leve op til det medansvar, de<br />
var tiltænkt i dagklubben.<br />
1. At de for eksempel skulle være med til at rydde op efter sig, også selv om de ikke personligt<br />
havde været involveret, men i fællesskabets navn, var uforståeligt for de fleste af de unge.<br />
2. Som et andet eksempel: Dette at de unge selv kunne komme med forslag til aktiviteter blev<br />
ikke taget seriøst. Tværtimod endte det ofte i mere eller mindre kaos og med fremsættelse af<br />
totalt urealistiske forslag.<br />
3. De unge gad ofte slet ikke læse aktivitetsskemaet igennem, hvilket førte til, at mange af<br />
aktiviteterne (konsekvensmæssigt) måtte aflyses.<br />
Det viste sig også, at indsatsen over for de enkelte unge nok gav nogle gode samtaler og en vis<br />
udvikling, men også stødte på meget store barrierer, for eksempel i forhold til den unges familie<br />
eller i forhold til at få dem til selv at tage ansvar.<br />
23