projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Motivering til Erhverv<br />
3. Der arbejdes aktivt på at bruge hinandens forskellige faglige kompetencer.<br />
4. Der aftales kompetenceområder, som er synlige for omgivelserne.<br />
5. Klare aftaler om ansvaret for at tage initiativ til handlinger.<br />
6. Tydelige aftaler for, hvornår hvem giver tilbagemeldinger til hvem.<br />
7. Evaluering af det tværfaglige samarbejdets funktionsmåde og opnåede resultater.<br />
8. Afklaret holdning til forholdet mellem den enkelte faggruppes handlen og de fælles aftaler.<br />
9. Bevidst arbejde med det at være kulturskabende og målformulerende i forhold til det<br />
tværfaglige samarbejde.<br />
10. En resultatorienteret grundholdning.<br />
Koblingen af <strong>projekt</strong> Motivering til Erhverv med <strong>projekt</strong> Fælles Ansvar har således været en stor<br />
succes.<br />
De seks klubber i Valby<br />
Folehavens Ungdomshus<br />
1) Hvad ville klubben?<br />
I første omgang ville klubben fokusere på de 14-18-årige, som manglede et sted at være om dagen. I<br />
anden omgang blev det mest en ny gruppe unge på 13-14 år, der var i fokus. En gruppe af unge,<br />
som hver især havde meget vanskeligt ved at indgå i fællesskaber, som en fritidsklub jo er.<br />
• De unge skulle have et tilbud om en ”dagklub”, hvor to voksne havde rimelig tid til dels<br />
aktiviteter med de 13-14 unge, dels til den personlige samtale.<br />
• Klubben ville skabe et ”fælles tredje” ud fra en relationspædagogisk tankegang – det vil<br />
sige, at den gode relation mellem den voksne og den unge eller mellem de unge indbyrdes<br />
skulle skabe nye handlemuligheder.<br />
• Det var klubbens intention at tage udgangspunkt i de relationer og ressourcer, der var<br />
mellem de involverede, og samtidig tage udgangspunkt i individet samt styrke de<br />
kompetencer, den unge har. Tanken var, at den unge skulle opleve succes og troen på, at de<br />
kunne noget og var noget værd, fordi de er den, de er. Samværet med stabile voksne, de<br />
unge kunne regne med, skulle skabe baggrund for, at de unge blev i stand til selv at tage<br />
ansvar for deres eget liv.<br />
• Tanken var også, at de unge skulle have en høj grad af medindflydelse på, hvad der skulle<br />
ske i dagklubben. Ikke mindst fordi deres erfaringer med voksne og med pædagoger fra<br />
andre sammenhænge var langt mere præget af krav og tvang.<br />
• Klubben ville indføre en struktureret hverdag for de unge ud fra den oplevelse, man havde<br />
af, at de netop manglede struktur i deres private hverdag. Mange af dem kom fra hjem<br />
næsten uden støtte til de unge, og mange af dem havde indtil nu levet et liv i delvist kaos<br />
med pjæk, svigt af aftaler, småkriminalitet, ansvarsløshed. En stor del havde anden etnisk<br />
baggrund end dansk.<br />
• Endelig ville man gennemføre en konsekvenspædagogisk metode, hvor de unges<br />
ansvarssvigt havde hurtige og meget synlige konsekvenser for dem, og hvor de lærte respekt<br />
22