projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Motivering til Erhverv<br />
”Man skal definere begreberne, man bruger meget konkret.”<br />
”Når de voksnes sociale og personlige kompetencer ændres, ændres børnenes<br />
kompetencer.”<br />
Det tværfaglige samarbejde<br />
Klubbernes erfaringer<br />
I den første del af <strong>projekt</strong>forløbet var der blandt klubberne enighed om en meget enkel definition af<br />
tværfagligt samarbejde: ”Tværfagligt samarbejde var samarbejde på tværs af faggrænser”. Når der<br />
arbejdes ud fra denne brede definition, havde klubberne en lang række samarbejdspartnere, som de<br />
mødtes med jævnligt. Det drejede sig primært om:<br />
• Skolevejlederen. De fleste klubber beskriver, at de har haft et meget godt samarbejde med<br />
skolevejlederen. Han/hun fungerede som kontaktperson og formidler til den øvrige del af<br />
skolen.<br />
• Den boligsociale konsulent - var med til at sikre en forståelse af, at klubben ikke kun<br />
befandt sig på en matrikel.<br />
• SSP medarbejdere. I flere af klubberne mødte SSP medarbejderen op en gang imellem.<br />
• Arbejdspladser.<br />
• Socialcentret. Socialcentret bliver af stort set alle klubberne beskrevet som trægt og som en<br />
samarbejdspartner, der ikke eller kun i sporadisk omfang var kontakt med. Enkelte nævner,<br />
at de har haft et godt samarbejde med en enkelt sagsbehandler. En klub fortæller, at der var<br />
problemer omkring de unges alder og de forskellige tilhørsforhold til den kommunale<br />
forvaltning, der var en konsekvens heraf. En enkelt klub nævner, at de har haft et godt<br />
samarbejde med socialcentret, men at medarbejderne var meget langsomme.<br />
• KKU: Samarbejde om en ungdomsuddannelse i forbindelse med en af pigerne.<br />
• Arbejdspladser. En enkelt klub havde et samarbejde med enkelte arbejdspladser.<br />
• Kvindehøjskolen. En enkelt klub fortæller, at de havde et samarbejde med Kvindehøjskolen.<br />
• PUK. En gruppe på 8-10 drenge blev valgt ud, så de kunne komme ud sammen med politiet.<br />
• KAB og AB.<br />
• Natteravnene.<br />
• Politiet.<br />
• Sundhedsplejerske. Har fortalt om sex og følelser i deres frirum, men det var en udefra, så<br />
de kom ikke så tæt på.<br />
Det tværfaglige samarbejde var primært en opgave for lederen og var forankret i klubben som<br />
helhed og ikke i <strong>projekt</strong>et som sådan. Eller det gik gennem <strong>projekt</strong>medarbejderen, som så<br />
formidlede det videre til de øvrige medarbejdere og lederen. Det var meget forskelligt, hvor lang tid<br />
de enkelte klubber brugte på det tværfaglige samarbejde. En klub siger, at de først lige var ved ”at<br />
få øje på de mulige samarbejdspartnere”.<br />
Klubberne nævner, at det var vigtigt for samarbejdet, at de kendte deres samarbejdspartnere<br />
personligt, således at det var lettere at skabe uformelle kontakter og vidensudveksling.<br />
18