projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Strukturel pædagogik<br />
Motivering til Erhverv<br />
Strukturel pædagogik – ud fra den tankegang, at de unge manglede struktur i deres hverdag,<br />
opdeltes klubbens aktiviteter meget strukturelt og skematisk. Eksempel: Hver uge blev der sat et<br />
aktivitetsskema op, hvor de unge orienteredes om aktiviteterne.<br />
Medindflydelse<br />
Medindflydelse – forslagene til aktiviteter skulle også komme fra de unge, så de havde en følelse af<br />
at blive hørt og taget alvorligt.<br />
Social opdragelse<br />
Som en integreret del af arbejdet sammen med de unge har klubmedarbejderne anvendt en ”basisopdragende<br />
attitude” over for dem. Det vil sige en fastholdelse af de elementære<br />
mellemmenneskelige omgangsregler; for eksempel man siger god dag, når man kommer, man<br />
kommer til aftalt tid, man ringer, hvis man kommer for sent, man afleverer det tilbage, som man har<br />
lånt, man behandler hinanden med respekt, man passer på tingene. Hvis en ung ikke overholdt en<br />
aftale, så har klubmedarbejderne ”hægtet sig fast” og henvendt sig igen og igen til den unge.<br />
Klubmedarbejderne har ikke taget en afvisning for pålydende, men nærmere opfattet afvisningen<br />
som en invitation til fornyet kontakt.<br />
Aktiviteter i gruppen<br />
Der har været anvendt gruppebaserede aktiviteter; ikke som et mål i sig selv – men som et middel til<br />
for eksempel at etablere fællesskaber mellem de unge, til at klubmedarbejderne fik kontakt til de<br />
unge. Det kan eksemplificeres ved to klubbers arbejde med pigepædagogik, hvor der blev satset<br />
meget på, at det skulle være rart for pigerne at komme i pigeklubben. Derfor blev der arbejdet<br />
meget med at mødes – spise lækker mad – ved et veldækket bord – osv. Efter nogle gange fik<br />
pigerne selv ansvar for disse processer, både for at lære dem og for at tage medansvar. De købte<br />
ind, dækkede bord, lavede mad, snakkede. Desuden har man ved forskellige lejligheder været for<br />
eksempel i teater, biograf, skøjtehal, på restaurant, gokart-bane, skovtur, også for at udvide pigerne<br />
kulturelle bevidsthed. Pigerne var i en særlig gruppe ved siden af klubben, og der gennemførtes<br />
klassiske klubaktiviteter på deres egne betingelser. Der blev også skabt rum til ikkeinstitutionsprægede<br />
aktiviteter. Derigennem fik man ro til at tale om personlige ting.<br />
Lektiehjælp<br />
De fleste af klubberne har tilbudt lektiehjælp i lektiecaféer. Det har i høj grad haft de unges<br />
interesse, men har også krævet, at klubmedarbejderen var vedholdende i sit tilbud. Lektiehjælpen<br />
har i nogle tilfælde haft den betydning, at den uge har fået betydeligt højere karakterer end ellers.<br />
Imidlertid har lektiehjælp været en fiasko i andre <strong>projekt</strong>er. Blandt andet var pædagogerne ikke altid<br />
fagligt dygtige nok.<br />
Hjælpe til småjobs<br />
Det var i adskillige tilfælde lykkedes klubmedarbejderne at formidle småjobs (for eksempel som<br />
flaskedreng) til de unge. Klubmedarbejderne har her gjort brug af deres netværk i lokalområdet og<br />
har kunnet introducere den unge og hans situation til en arbejdsplads.<br />
14