projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
projekt - UU København - Københavns Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Motivering til Erhverv<br />
blev <strong>projekt</strong>lederen først ansat et år efter <strong>projekt</strong>ets start. Dels faldt <strong>projekt</strong>ets start sammen med, at<br />
Valby bydelsforsøg blev afsluttet. Det medførte store organisatoriske ændringer, som også<br />
påvirkede <strong>projekt</strong>et, idet der i en periode var uklarhed om ansvars- og kompetenceforhold på<br />
ledelsesplan.<br />
Samtidig stod det hurtigt klart for alle, at baggrunden for klubbernes deltagelse var meget forskellig.<br />
Nogle klubber opfattede <strong>projekt</strong>deltagelsen som en mulighed for at udvikle pædagogikken, mens<br />
andre klubber i starten først og fremmest betragtede <strong>projekt</strong>et som en mulighed for at få tilført nye<br />
ressourcer.<br />
Derudover skabte det en del usikkerhed, at ingen af klubberne havde deltaget i større <strong>projekt</strong>er<br />
tidligere. De skulle således først lære, hvad det vil sige at arbejde med udviklings<strong>projekt</strong>er med de<br />
krav om systematik, målrettethed og skriftlighed, som det kræver. Samtidig skulle flere af<br />
klubberne overvinde deres dårlige erfaringer med det tværfaglige samarbejde og deres oplevelse af,<br />
at deres arbejde ikke blev respekteret af deres samarbejdspartnere.<br />
Der var ved <strong>projekt</strong>ets afslutning enighed blandt deltagerne om, at der i starten af forløbet burde<br />
have været brugt meget mere tid på at skabe klarhed om:<br />
• Formålet med <strong>projekt</strong>et.<br />
• Klubbernes begrundelse for at deltage i <strong>projekt</strong>et.<br />
• Klubbernes ønskede udbytte af at deltage i <strong>projekt</strong>et.<br />
• Hvilke kontakter på lederens skuldre der skal overdrages/overføres til <strong>projekt</strong>magerne.<br />
• Roller, forventninger og kompetenceforhold for den enkelte deltager og <strong>projekt</strong>ledelsen.<br />
• Realistiske succeskriterier for <strong>projekt</strong>et.<br />
• Hvad <strong>projekt</strong>et kræver af den enkelte og klubben som helhed.<br />
• Projektets faser og tidsplan, herunder <strong>projekt</strong>ets fikspunkter.<br />
Projektfasen<br />
Det springer hurtigt i øjnene, at der var store forskelle i opfattelserne af, hvad formålet med<br />
<strong>projekt</strong>et var. Både mellem klubberne indbyrdes og mellem klubber og <strong>projekt</strong>leder. Det skal<br />
forstås således, at det var uklart, hvor snævert eller bredt formålsformuleringen kunne tolkes. Kunne<br />
klubben for eksempel tolke formålet som at hjælpe de unge med at skaffe et konkret job - eller at<br />
gøre ”noget” sammen med dem i almindelighed, som rustede dem til på længere sigt at kunne klare<br />
sig og få et godt liv?<br />
I <strong>projekt</strong>fasen viste det sig, at klubberne justerede formålet med <strong>projekt</strong>et, således at det efter deres<br />
opfattelse bedre passede til de unge, de arbejdede med.<br />
To af klubberne ændrede <strong>projekt</strong>ets titel fra Motivering til Erhverv til Motivering til Fremtiden.<br />
Denne ændring dækker over en ændring i selve <strong>projekt</strong>ets perspektiv. Fra at være et <strong>projekt</strong>, der<br />
skulle motivere de unge til at påtage sig erhvervsarbejde, til et <strong>projekt</strong>, der satsede bredere på, at de<br />
unge udviklede deres livskompetencer. Projektets fokusering blev i flere af klubberne flyttet fra et<br />
konkret erhvervs- og jobvejlednings-tilbud til de 17-20-årige til en mere socialpædagogisk<br />
10