Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
hannes Poulsen, si itplge Else Brems selv Ctrmen som<br />
"en tos. der har rodet rundt i rendestenen med drengene,<br />
siden hun var tolv". Men Else Brems gennemfgrte,<br />
understgttet af dirigenten Leo Blech, sin mere<br />
forfinede opfattelse og fik bide publikum og anmeldere<br />
med sig.<br />
Hendes 7S-indspilninger af Habaneraen (I,l) og<br />
Seguidillaen (I,2) blev foretaget under krigen i 1944.<br />
Det var vel bl.a. derfor, at man valgte den danske oversettelse<br />
i stedet for den franske original. Alligevel lykkes<br />
det Else Brems at fome de beromte numre med en<br />
lethed og en elegance, der minder ikke si lidt om en<br />
senere beromt Camen, Victoria de los Angeles. Det<br />
merkes, at begge sangerinder er betydelige liedsangere,<br />
mere optaget af at smidigggre musik og tekst end af at<br />
fremvise stemmepragt. Pe Det kongelige Teater smg<br />
Else Brems med fem forskellige Don Jos6'er, Niels<br />
Hansen, Marius Jacobsen, Thyge Thygesen, Stefan<br />
Islandi og Erik Sj@berg. Heftil kom Otte Svendsen, der<br />
er med pi optagelsen her.<br />
Dalilas to kendte arier fra Saint-Saens' Samson og<br />
Dalilc stod ofte pi programmet ved Else Brems' koncerter<br />
med orkester. Repertoiret af operaarier for mezzosopran,<br />
der egner sig til koncertbrug, er sterkt begranset,<br />
men netop disse to lydsk-erotiske mier med<br />
deres vidunderlige melodik li perfekt for Else Brems.<br />
Det er antagelig den omstrendighed, at hun aldrig sang<br />
Dalila pi scenen, vi kan takke for, at arieme er indsunget<br />
pe fransk (I,3 og 4). Efter hjemkomsten fia Amerika<br />
i 1939 fik Else Brems overdraget Orf'eus' parti i<br />
Glucks Orfeus og Eurydike pi Det kongelige Teater<br />
En pdvat optagelse fra en koncert i Danmarks Radio i<br />
I 948 af den bergmte klagerie, sunget pi fransk, viser,<br />
hvor ideelt hendes stemme passede til dette klassiske<br />
belcantoparti (I,7). Den samme fomemme liniefpring<br />
viser en anden optagelse fra samme koncert, Cornelias<br />
forste arie fra Hiindels Julius Cresar, som Det kgl. Tea-<br />
ter opfgrte i 1947 i dansk oversettelse. FOr rien har<br />
Comelia lige fiet at vide, at hendes mand Pompejus er<br />
blevet myrdet. Hendes reaktion udmonter sig i en af<br />
Hiindels vidunderlige cmtilener, som Else Brems tylder<br />
med sorgfuld vellyd fra fgrste til sidste tone (I,6).<br />
Ogsi i operetter og komiske operaer blomsffede hun. I<br />
en opsatning af Offenbachs Otfeus i underuerdnenvu<br />
hun en "vidunderskgn" Eurydike. I det fOlgende ir I940<br />
vu hun "den elskovstorstende, pragtfuldt svulmende<br />
unge" urmagerkone i Ravels L'heure espagnole, og tr<br />
ir senere "den dejlige, ukyske" SrJanne, titehollen i<br />
Knudige Riisagers opera over et tema fra apokryfeme.<br />
Rollen var skrevet til Else Brems. Ogsi andre danske<br />
komponister skabte operaer med henblik pi hende.<br />
Betydeligst er EbbeHameriks Marie Grubbe fra 1940.<br />
I dansk litteratur er den historiske adelsdame Marie<br />
Grubbes omtumlede skebne behandlet af Ludvig<br />
Holberg, H.C. Andersen og J.P Jacobsen. Fredrik<br />
Nygaard skrev en libretto, der - antagelig under indtryk<br />
af krigen - i nogle lyriske afsnit understreger Marie<br />
Grubbes kerlighed til Danmark. Hvor smukt Hamerik<br />
komponerede for Else Brems' talent viser bl.a.<br />
sangen "Til Danmark" med dens birne melodik i hen<br />
des foretrukne leje. Igen er det en privatoptagelse fia<br />
en radiokoncert, der ligger til grund for optagelsen her<br />
(I,8). Dansk opera blomstrede i irene under og efter<br />
krigen. Foruden Ebbe Hamerik, der ogsi fik opfprt en<br />
opera over H.C. Andersens Rej sekamme raten med Else<br />
Brems som den onde prinsesse, var der store opgaver<br />
til hende i Joigen Bentzons Satumalia. Knud Jeppesens<br />
Rosaara og Johan Hye Knudsens Kirke og Orgel.<br />
I 1943 fik George Gershwins Porgy og Bess sin turbulente<br />
Europapremiere i verdenskrigens m6rklagte KObenhavn.<br />
Bombetrusler fra nazisterne truede med at<br />
boycotte opforelsen, hvori EIse Brems som den forste<br />
hvide sangerinde skulle udfgre Bess' parti. Men fbrestillingen<br />
blev gennemtrumfet, og den blev en stor suc