DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RENSDYR OG MOSKUSOKSER ER KØD OG OPLEVELSER<br />
I Grønland udnyttes rensdyr både som tamrener og som vildrener. Moskusokser alene<br />
som jagtdyr. Der er fire gange så meget kød at hente ved at skyde en moskusokse i<br />
forhold til et rensdyr. Men grønlænderne foretrækker rensdyrkød.<br />
Der lever vildrener på Grønlands vestkyst<br />
fra Paamiut (Frederikshåb) til Ilulissat<br />
(Jakobshavn). Det drejer sig om mindst 8<br />
mere eller mindre isolerede bestande.<br />
I Bredefjord er der drift af tamrener.<br />
Tamren-stationen ligger i et område, der<br />
hedder Isortoq. Der er 5.000 tamrener i vinterflokken.<br />
To familier lever af renerne der,<br />
i alt på helårsbasis en 7-8 mennesker. Den<br />
ene ejer var i lære i Godthåbsfjorden, da<br />
der var tamrensdrift der. 100 dyr fra bestanden<br />
i Godthåbsfjorden blev flyttet til Sydgrønland,<br />
hvor der efterhånden er opbygget<br />
en del faciliteter. Der er et slagteri, folde,<br />
motorkøretøjer og til nødstilfælde en helikopter.<br />
Overskuddet er lidt efter lidt blevet<br />
investeret i flere nye hjælpemidler. Sidste år<br />
blev der slagtet et par tusinde dyr. Driften<br />
startede i Bredefjord i 1973, der nu er det<br />
eneste sted i Grønland med tamrendrift.<br />
Oprindeligt kom tamrenerne fra Norge til<br />
Godthåbsfjorden. Her har de i et vist omfang<br />
blandet sig med vildrener. Bestanden i<br />
Sydgrønland blev imidlertid startet, inden<br />
der var sket nogen særlig opblanding med<br />
vildrener. Bestanden ved Bredefjord er derfor<br />
en meget ren tamrenbestand i form af<br />
efterkommere af den oprindelige norske<br />
bestand.<br />
"Tamrener er mere spraglede end vildrener",<br />
fortæller Josefine Nymand. "En forskel<br />
der imidlertid udviskes, efterhånden som<br />
tiden går. Det ses tydeligst på kalvene, om<br />
de stammer fra tamme eller vilde rener.<br />
Men også denne forskel vil sandsynligvis<br />
om ikke ret mange år være udvisket."<br />
Josefine Nymand er grønlænder og læser<br />
til Ph.D., en titel der normalt fører til et job<br />
som forsker. Hun er tilknyttet Dancea-støttede<br />
projekter på Grønlands Naturinstitut.<br />
Netop nu søger Josefine Nymand at afsløre<br />
myter og realiter om rensdyrenes liv.<br />
TAM OG VILD<br />
Tamrenerne lever ligesom vildrener, bortset<br />
fra om efteråret, når de bliver samlet til<br />
slagtning.<br />
Belastningen af renerne drejer sig bl.a.<br />
om parasitter, særligt svælgbremser og hudbremser.<br />
Disse parasitter har betydning for<br />
renernes trivsel og for værdien af kød og<br />
skind.<br />
"Erfaringerne fra tamrendrift i Norge<br />
viser, at behandler man dyrene mod hudbremser,<br />
så stiger kødvægten for kalve.<br />
Dyrene bliver større og tungere," fortæller<br />
Josefine Nymand.<br />
Hvis dyrene har det godt og er i god<br />
foderstand, vil de heller ikke have særligt<br />
mange svælg- og hudbremser. Er dyrene i<br />
god trivsel vil man desuden heller ikke<br />
kunne se ret meget på skindet. Fordi selv<br />
om de har hudbremser, der borer sig ud<br />
gennem skindet om foråret, vil selve hullet<br />
vokse sammen igen, hvis dyret er i rimelig<br />
god foderstand. I trange tider vil parasitbelastningen<br />
derimod betyde relativt meget.<br />
Men det kan være svært at se, om et dyr er<br />
dødt på grund af underernæring eller på<br />
grund af parasitter.<br />
Er det mest rationelt<br />
at satse på tamrendrift<br />
eller jagt på<br />
vildrener?<br />
<strong>DET</strong> <strong>DANSK</strong>-<strong>GRØNLANDSKE</strong> <strong>MILJØSAMARBEJDE</strong> 65