DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
modtage hver sin portion. Først fordeles<br />
mattaqen, huden – som er en delikatesse -<br />
så kødet og endelig knoglerne. Derved er<br />
der traditionelt fem familier, der får andel i<br />
en hval."<br />
Det er noget helt andet, når der bliver<br />
fanget mange hvaler på en gang. Så kan<br />
der være tale om indhandling til indhandlingsskibe<br />
eller lokale småfabrikker. Dette<br />
sidste er der dog ikke i Upernavik-området,<br />
hvor fabrikkerne udelukkende indhandler<br />
hellefisk. Indhandlingsskibe opkøber mattaq<br />
Mario Acquarone<br />
og kød af fangerne til videresalg på kysten.<br />
Ifølge Bo Albrechtsen har der været<br />
debat over alt om hvidhvalernes og fangernes<br />
situation. I radio og fjernsyn, hvor også<br />
fangerne fra Upernavik-distrikt har deltaget<br />
og i dagspressen. Enkelte af de lokale fangere<br />
har været inviteret til Nuuk for at deltage<br />
i paneldebatter, nu hvor det trækker<br />
op til stramninger – det vil sige kvoter – på<br />
hvidhvalsfangsterne. Repræsentanter for<br />
biologerne og for myndighederne har været<br />
til diskussion i forsamlingshusene osv.<br />
I de tyve år, der er foretaget tællinger af<br />
hvidhvalsbestanden, er bestanden gået kraftigt<br />
tilbage. Hvis politikerne ikke skal sidde<br />
det overhørigt, er de nødt til at lave stramninger,<br />
dvs. kvoter på hvidhvalerne nu.<br />
Men det får følger for lokalsamfundet.<br />
De indgreb, der kommer fra Hjemmestyret,<br />
vil ændre ved den traditionelle måde at fordele<br />
hvalkødet på. "Det har jeg selv oplevet<br />
længere nordpå i en af bygderne, hvor jeg<br />
boede, da forbuddet mod omringningsfangst<br />
blev indført i 1995", fortæller Bo<br />
Albrechtsen. "Pludselig var hvalfangsten og<br />
fordelingen af kødet og mattaqen ikke en<br />
sag for hele bygden."<br />
Med et slag gik fangsten og kødfordelingen<br />
fra at være en fælles sag til at være en<br />
del af den enkeltes pengeøkonomi.<br />
I bygderne i Upernavik-distrikt indhand-<br />
Jensigne Jensen<br />
Skal det fremover<br />
udelukkende være<br />
fuldtidsfangere, der<br />
må jage hvidhvaler?<br />
<strong>DET</strong> <strong>DANSK</strong>-<strong>GRØNLANDSKE</strong> <strong>MILJØSAMARBEJDE</strong> 21