DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
DET DANSK-GRØNLANDSKE MILJØSAMARBEJDE - Miljøstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hvidhvalen er i fokus. Der er lagt op til, at<br />
der skal være kvoter på, hvor mange hvidhvaler,<br />
der må nedlægges. Fangerne er<br />
uenige med myndighederne. De mener, at<br />
der er lige så mange hvidhvaler, som der<br />
altid har været og beskylder biologerne for<br />
at være for dårlige til at tælle. Som sædvanlig<br />
er det politikerne og Direktoratet for<br />
Miljø og Natur, der skal agere opmænd i<br />
den standende strid.<br />
Kort sagt: Forvaltningen af hvidhvalerne<br />
er et aktuelt eksempel på, hvordan bæredygtighed<br />
skal praktiseres i fremtiden.<br />
Rune Dietz<br />
Ved hvidhvalfangst må man skelne mellem<br />
de forskellige sæsoner. Fra overvintringsområderne<br />
i Vestgrønland, fra Qeqertarsuaq<br />
(Godhavn) mod syd til Nuuk (Godthåb),<br />
trækker hvidhvalerne mod nord i forårsmånederne,<br />
når isen bryder op. De følger<br />
iskanten til Thuleområdet og Canada og<br />
kan i forårsmånederne blive fanget i revner<br />
i isen. Hvidhvalerne bliver nordpå i sommermånederne.<br />
Om efteråret trækker hvidhvalerne<br />
tilbage igen i store flokke.<br />
"Hvis nogen fra fjeldet eller fra en jolle<br />
ude på havet har set en flok, så vil der lyde<br />
råb gennem hele bygden og VHF-radioerne<br />
vil gløde med meldingerne om hvidhvaler",<br />
fortæller Bo Albrechtsen, museumsleder i<br />
Upernavik. Distriktet er kendt som et af de<br />
steder, hvor der nedlægges mange hvidhvaler,<br />
og hvor hvidhvalfangst virkeligt betyder<br />
noget for fangernes økonomi. "Så springer<br />
fangerne i deres både, der som regel står<br />
klar med store mængder benzin, patroner<br />
og rifler."<br />
Om foråret foregår fangsten med kajak<br />
fra iskanten. Om efteråret foregår jagten på<br />
åbent hav ved, at man skyder med kraftige<br />
rifler, og er man heldig at få ramt en hval,<br />
skynder man sig hen med en håndharpun,<br />
så den ikke synker.<br />
Det er slut med alle andre metoder. Slut<br />
med at spærre hele fjordmundinger af, som<br />
man brugte det 2 steder i Grønland i<br />
30erne og 40erne. Det er ligeledes slut med<br />
omringningsfangst, som man gjorde det i<br />
60erne og 70erne og i særdeleshed i 80erne<br />
frem til 1995. Hvidhvalen er jo et flokdyr,<br />
som det har været ret let at dirigere. Akkurat<br />
som med grindefangst på Færøerne,<br />
hvor man driver en flok hvaler ind i en<br />
bestemt vig.<br />
Omringningsfangst blev forbudt fra sæsonen<br />
i 96. Hvidhvalerne bliver nu fanget<br />
med tre metoder: om efteråret med det man<br />
kalder åbenvandsgarn, ligeledes om efteråret<br />
fra joller og små kuttere, hvor hvidhvalerne<br />
opsøges på åbent hav og om<br />
foråret fra iskanten, hvor kajakken stadig er<br />
et nyttigt redskab.<br />
Når kajakken fortsat er uovertruffen ved<br />
Hvidhvaler i pakisen.<br />
Hvidhvalerne overvintrer<br />
i Vestgrønland<br />
og trækker i<br />
slutningen af foråret<br />
nordpå til Thuleområdet<br />
og Canada.<br />
Om efteråret trækker<br />
hvidhvalerne flokvis<br />
tilbage.<br />
<strong>DET</strong> <strong>DANSK</strong>-<strong>GRØNLANDSKE</strong> <strong>MILJØSAMARBEJDE</strong> 19