Lærerens materiale - Danmarks Jernbanemuseum
Lærerens materiale - Danmarks Jernbanemuseum
Lærerens materiale - Danmarks Jernbanemuseum
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Skole<strong>materiale</strong><br />
- til læreren<br />
- opgaver til eleverne<br />
- historie om jernbaner i Danmark<br />
- hvis du vil vide mere
LISTE OVER SIDER<br />
TIL LÆREREN<br />
1 Liste over sider<br />
2 Forord<br />
3-4 Løsningsforslag<br />
5 Vil du vide mere?<br />
TIL ELEVERNE<br />
1 Forord<br />
2 Opgaven Jernbanemuseet rundt<br />
3 Specialopgave 1 Passagervogne 1.- 2. og 3. klasse<br />
4 Specialopgave 2 Dobbeltdækker - Den toetages vogn<br />
5 Specialopgave 3 Skinner<br />
6 Specialopgave 4 Damplokomotivet B 45<br />
7 Specialopgave 5 Wagons-Lits spisevogn. Indretning og funktion<br />
8 Specialopgave 6 Med Wagons-Lits til storbyer i Europa<br />
9 Specialopgave 7 Diesellokomotiver - MY og MX<br />
10 Specialopgave 8 Kongevogne. Kongerækken<br />
11 Specialopgave 9 Kongevogne. Indretning<br />
12 Specialopgave 10 Sneplov<br />
13 Specialopgave 11 Færger<br />
14 Specialopgave 12 <strong>Danmarks</strong> jernbanehistorie<br />
HISTORIEN OM JERNBANER<br />
1-3 Jernbaner i Danmark<br />
4-5 Sådan fungerer et damplokomotiv<br />
6-7 Jernbanernes storhedstid<br />
8 Konkurrence fra landevejstrafikken<br />
9-10 Diesel<br />
11-12 Elektrificering<br />
13-14 Færger<br />
15 Isbrydere<br />
16-17 Kongevogne<br />
18 Sove– og spisevogne<br />
19 Vil du vide mere?<br />
HVIS DU SKAL SKRIVE OPGAVE OG VIL VIDE MERE<br />
TIL LÆREREN Liste over sider 1
TIL LÆREREN<br />
Jernbanemuseets undervisningstilbud til skoler består af undervisnings<strong>materiale</strong> med<br />
opgaver, der aktiverer eleverne og udfordrer deres nysgerrighed og evne til iagttagelse i<br />
forbindelse med et besøg på museet.<br />
Opgaverne er tiltænkt elever i 5. – 6. klasse, men andre kan også bruge dem med udbytte.<br />
Opgaverne løses bedst i grupper af 2 – 3 elever og er udformet således, at de giver<br />
anledning til samtale og samarbejde. Opgaverne berører mange af de delmål, der er<br />
nævnt i ”Fælles mål for natur og teknik”. Desuden er der såvel historiske som regnetekniske<br />
aktiviteter.<br />
Arbejdsgangen er tænkt som følger:<br />
I forbindelse med arbejdet i klassen besluttes det at besøge Jernbanemuseet.<br />
- Klassen opdeles i grupper af 2 - 3 elever.<br />
- Eleverne kan gå ind på museets hjemmeside www.jernbanemuseum.dk (menuen For<br />
børn / Skole<strong>materiale</strong> / Historien om jernbaner i Danmark) og efter lærerens valg læse<br />
afsnit af den kortfattede gennemgang af <strong>Danmarks</strong> jernbanehistorie.<br />
- Eleverne går derefter ind under Elevernes opgaver. Her vælger hver gruppe en eller to<br />
specialopgaver, man vil arbejde med under besøget.<br />
Bemærk især specialopgave 12, som knytter sig til museets nye udstilling på balkonen<br />
om hele den danske jernbanehistorie. Historien fortælles her dels ved hjælp af skalamodeller<br />
af lokomotiver og vogne, historiske genstande, malerier og kort, og dels gennem<br />
lyd og video.<br />
Det er meget tidskrævende at se udstillingen, og det giver en vis risiko for, at eleverne<br />
går den planløst igennem og dermed får en usammenhængende oplevelse. Det anbefales<br />
derfor at give eleverne specialopgave 12: ”<strong>Danmarks</strong> jernbanehistorie” for at sikre,<br />
at de ser de væsentligste elementer.<br />
Udstillingen er opstillet kronologisk, og hver udstillingsmontre er benævnt med en tidsperiode<br />
og nogle steder også med stednavne. Det går igen i spørgsmålene, så eleverne<br />
let kan finde montren med svaret. Hvis man svarer rigtigt, dannes en sætning, som er<br />
kendt fra reklameverdenen.<br />
- Opgavearkene printes ud og medbringes under besøget. Eleverne medbringer selv<br />
skriveredskaber og målebånd.<br />
For at sikre at alle elever får set hele museet, er der et opgaveark, JERNBANEMUSE-<br />
ET RUNDT, der omhandler hele udstillingen. Det anbefales, at alle grupper også løser<br />
disse opgaver, som er selvkontrollerende.<br />
Som efterbehandling i klassen gennemgås opgaverne. Der er angivet løsningsforslag til<br />
de enkelte opgaver nedenfor - dog er der ikke løsningsforslag til opgaver, der lægger<br />
op til overvejelser og diskussion.<br />
Det giver forhåbentlig anledning til samtale om, hvad man så under besøget.<br />
TIL LÆREREN Forord side 2
LØSNINGSFORSLAG<br />
Jernbanemuseet rundt:<br />
Træ<br />
Grønt flag<br />
Jordbær<br />
Klasse<br />
MY<br />
Holger Danske<br />
S<br />
Louise<br />
Odin<br />
Triangel<br />
Løsningen er: Hilsen fra Harry og Bahnsen<br />
Specialopgave 1<br />
Sæderne på 3. klasse er træbænke, 2. og 1. er polstrede.<br />
Der er kun lidt plads på 3. klasse, rimeligt på 2. og rigeligt på 1.<br />
Der må ryges.<br />
Der er kun toilet på 1. og 2. klasse.<br />
Specialopgave 2<br />
Vognen er bygget af Vulcanfabrikken i Maribo, Danmark, i år 1900.<br />
Der er ca. 165 cm. fra gulv til loft i underste etage.<br />
Der er ca. 165 cm. fra gulv til loft på øverste etage.<br />
Der kan sidde mindst 5 personer på en bænk i underetagen.<br />
Der er i alt 10 bænke på underste etage.<br />
Der er plads til mindst 5 x 10 = 50 siddende passagerer i underetagen.<br />
På øverste etage kan der sidde 2 personer pr. bænk.<br />
Der er 20 bænke på øverste etage.<br />
Der er plads til 2 x 20 = 40 siddende passagerer.<br />
Der er plads til mindst 50 + 40 = 90 siddende passagerer.<br />
Specialopgave 3<br />
Sporvidden er 143,5 cm. eller 1435 mm.<br />
Svellerne er her lavet af eg.<br />
Skinnerne bliver fastholdt af skinneskruer.<br />
Specialopgave 4<br />
Kullet er på tenderen (kulvognen).<br />
Det bliver brændt i fyret, hvis låge kan ses på førerpladsen.<br />
Slaggerne ligger i en slags skuffe kaldet askekassen.<br />
Det meste af dampen forlader lokomotivet gennem skorstenen.<br />
Specialopgave 5<br />
Mærket forestiller to løver, som holder bogstaverne WL.<br />
Der står :<br />
Cie INTERNATIONle DES WAGONS-LITS ET DES GRANDS EXPRESS EUROPEENS<br />
(Det internationale selskab for sovevogne og de store europæiske eksprestog)<br />
Vognen er bygget på ASTRA-fabrikken i Rumænien 1943.<br />
Kokken koger suppe og laver spejlæg og skinke.<br />
Der er skinke, æg, kartofler, brød, løg, æbler og vindruer.<br />
Der er is i skuffen.<br />
Glasvæggen deler rygerafdeling fra ikke-rygerafdeling.<br />
Der er spisekort.<br />
TIL LÆREREN Løsningsforslag side 3
Specialopgave 6<br />
Byerne i alfabetisk orden: Amsterdam, Athen, Basel, Berlin, Bruxelles, Budapest, Dublin, Hamborg,<br />
Helsinki, Istanbul, København, Lisboa, London, Madrid, Milano, Moskva, Oslo, Paris, Prag, Riga,<br />
Rom, St. Petersborg, Stockholm, Venedig, Warszawa, Wien,<br />
Specialopgave 7<br />
Lokomotivet kan køre begge veje. Man undgår at skulle have drejeskiver ved endestationerne for<br />
at vende lokomotiverne.<br />
MY har 16 cylindre.<br />
Dieselstudsen, som har et rødt dæksel, sidder ca. midtfor på siden af MY.<br />
Generatoren sidder til venstre for motoren.<br />
Man ser strækningen over Fyn.<br />
Specialopgave 8<br />
Kongevogn S1 fra 1871 blev anvendt af Chr. IX<br />
Kongevogn S8 fra 1900 blev anvendt af Chr. IX, Fr. VIII og Chr. X.<br />
Kongevogn S1 fra 1937 blev anvendt af Chr. X, Fr. IX. og Margrethe II.<br />
Specialopgave 9<br />
Der er sovekupeer i 2 kongevogne: S8 og S1 (1937)<br />
S1 1871: To saloner<br />
S8: To saloner<br />
S 1 1937: 1 Salon.<br />
Der er elektrisk lys i alle.<br />
S1 1871: 12,730 m. S8: 17,990 m. S1 1937: 23,5 m<br />
Der er monogrammer på alle kongevogne.<br />
Specialopgave 10<br />
Lokomotivet fastgøres vha. en kobling, og nej - pufferne er ikke magnetiske som på Brio-tog.<br />
Sneploven efterlader lidt sne.<br />
Sneen bliver kastet op og ud til siderne.<br />
Specialopgave 11<br />
Hjulet er et skibsror.<br />
Der er et kompas i søjlen.<br />
Færger til tog: f.eks. Sjælland og Storebælt<br />
Færger til biler: f.eks. Jylland og Arveprins Knud<br />
Færge til biler og tog: f.eks. Freia og Korsør<br />
Specialopgave 12<br />
1) England<br />
2) Roskilde<br />
3) Skinnesvejsning<br />
4) Bakken og Dyrehaven<br />
5) Telegrafisk besked<br />
6) Guldknapper på tøjet<br />
7) En til familie - og to til fronten<br />
8) Lillebæltsbroen og lyntog<br />
9) Kølevogn<br />
10) Seks passagerer<br />
11) Stemple billet<br />
12) 75 m<br />
UD OG SE MED DSB<br />
TIL LÆREREN Løsningsforslag side 4
VIL DU VIDE MERE?<br />
Hvis du skal arbejde med tog eller jernbane som emneopgave eller projektopgave,<br />
er det vigtigt at du ved, hvor du kan finde oplysninger.<br />
På dit skolebibliotek vil der være bøger om jernbaner. Mange af dem vil<br />
du kunne finde under decimalnummeret for jernbaner: 65.84.<br />
Prøv også at søge på bibliotekets søgemaskine. Søg f.eks. efter jernbane,<br />
damplokomotiv, diesellokomotiv, tog, godstog, S-tog, transport og station.<br />
Hvis du ikke kan finde det, du søger på dit skolebibliotek, kan du prøve<br />
kommunens bibliotek, hvor der findes mange bøger om emnet. Der kan<br />
også skaffes bøger hjem fra andre biblioteker. Men det kan ikke ske fra<br />
den ene dag til den anden, så det er vigtigt at være i god tid.<br />
Hvis du skal vide mere om jernbanernes historie i Danmark, kan der hentes<br />
mange oplysninger i trebindsværket redigeret af Poul Thestrup: På<br />
sporet 1847-1997, udgivet af jernbanemuseet i 1997. Der findes også et<br />
overskueligt hæfte på 17 sider, skrevet af Kjartan Simonsen: Jernbanerne<br />
- og deres historie, udgivet af Jernbanemuseet, 1988.<br />
De mange jernbanestrækninger rundt om i landet er beskrevet i en serie<br />
bøger skrevet af Niels Jensen. Mange af bøgerne er udgivet af Clausens<br />
Jernbanebibliotek eller Aschehoug, f.eks. Kort og godt om danske jernbaner.<br />
Hvis du vil se, had der er skrevet om en bestemt strækning i Danmark, kan<br />
du se i bibliografien skrevet af Jeppe Hansen: <strong>Danmarks</strong> Jernbanestrækninger,<br />
fra 1999.<br />
På internettet kan der findes mange oplysninger om jernbaner. Se f.eks.<br />
Banedanmarks hjemmeside www.bane.dk under menuen ”Om jernbanen”,<br />
hvor der både er jernbanehistorie, kort over nutidens jernbaner og<br />
jernbaner i tal. Se også DSBs hjemmeside www.dsb.dk. Find ”Om DSB”.<br />
Her kan du under forskellige menupunkter finde en masse oplysninger om<br />
tog. Klik f.eks. på ”Skole– og studie<strong>materiale</strong>” og find bl.a. ”Historien om<br />
DSB” og ”Milepæle i jernbanens historie”.<br />
Der er også mange andre hjemmesider om tog og jernbaner, f.eks.<br />
www.jernbanen.dk. Søg selv videre med f.eks. Google. Vær forberedt på,<br />
at oplysningerne er spredte, svære at finde, mange gange mest for eksperter<br />
og i visse tilfælde fulde af fejl.<br />
Mange sider har gode billeder af lokomotiver, stationer og strækninger.<br />
Jernbanemuseet har ikke en egentlig undervisningsafdeling.<br />
Men vi hjælper dig gerne med svar på konkrete spørgsmål.<br />
Send os en mail med spørgsmålet - adressen er jbmuseum@dsb.dk<br />
TIL LÆREREN Vil du vide mere side 5
Skole<strong>materiale</strong><br />
- til læreren<br />
- opgaver til eleverne<br />
- historie om jernbaner i Danmark<br />
- hvis du vil vide mere
TIL ELEVERNE<br />
Inden I skal besøge Jernbanemuseet, skal jeres gruppe vælge de opgaver,<br />
I vil arbejde med under besøget.<br />
Alle grupper løser opgaven JERNBANEMUSEET RUNDT.<br />
For at løse opgaven skal I gå rundt på hele museet. Hver besvarelse giver<br />
nogle bogstaver, der tilsammen danner en sætning nederst på siden.<br />
Hvis I løser det rigtigt, får I en hilsen fra to, som I kender.<br />
Vælg en eller to ekstraopgaver, som I også vil arbejde med. Husk at<br />
medbringe målebånd til opgave 2 og 3!<br />
Vær omhyggelig med at skrive ned, hvad I finder ud af, for I skal rette opgaverne<br />
sammen i klassen senere.<br />
Jeres lærer har forslag til løsninger.<br />
Indsæt det nye<br />
kort, som Jørgen<br />
har lavet<br />
TIL ELEVERNE Forord side 1
JERNBANEMUSEET RUNDT ----------------------- -----------<br />
1) Sneploven er lavet af jern og 2<br />
.<br />
navn klasse<br />
2) Stationsforstanderen på perronen mellem spor 1 og 2 vinker med et 3 16<br />
17<br />
når toget om lidt skal køre.<br />
3) Den lille pige i spisevognen har<br />
12 19 4<br />
på sin tallerken.<br />
4) Der er stor forskel på hvor godt man sidder i de tre vogne på spor 2 og 3. Man kalder det<br />
1., 2. og 3.<br />
5<br />
.<br />
5) De store lokomotiver på spor 8 og 10 kører ikke på damp. De har dieselmotorer og hedder<br />
1<br />
og MX .<br />
6) Se i rummet med modeller af færger. Når storebæltsfærgerne ikke kunne sejle på grund af<br />
is, kom isbryderen 6 15<br />
13 20<br />
til hjælp.<br />
7) Kongevognen i spor 15 hedder 7 1. (Se skilt for enden af vognen)<br />
8) Dronning 14 8 21<br />
Station er en del af museet. ( Se udenfor)<br />
9) Gå op på balkonen ad trappen ved spor 14. Midt for trappen står en model af <strong>Danmarks</strong><br />
første lokomotiv. Det hed<br />
9 22 .<br />
10) Bussen med nummerpladen E 4951 ved spor 8 er lavet på en fabrik i Odense.<br />
Fabrikkens navn var<br />
SVAR:<br />
18 10<br />
, det står på bussens køler.<br />
6 9 14 7 15 16 17 2 18 6 13 12 4 1 8 3 19 5 6 10 20 21 22
Specialopgave 1<br />
PASSAGERVOGNE MED 1., 2. OG 3. KLASSE<br />
På spor 2 og 3 venter et tog på at passagererne er kommet op i vognene.<br />
Så vinker stationsforstanderen med sit flag, og lokomotivføreren sætter toget i gang.<br />
Alle passagererne kommer frem til den by, de vil rejse til. Men de sidder ikke lige godt<br />
undervejs.<br />
Se på de tre vogne og skriv ned:<br />
Hvordan er sæderne? _________________________________________________<br />
Hvor meget plads har man? ____________________________________________<br />
Må man ryge? _______________________________________________________<br />
Er der toilet? ________________________________________________________<br />
Ekstra: Hvorfor tror du, at der var forskel på klasserne, og hvordan tror du, at det var at<br />
rejse i de forskellige vogne?<br />
——————————————————————————————————————<br />
——————————————————————————————————————<br />
——————————————————————————————————————<br />
——————————————————————————————————————-<br />
TIL ELEVERNE side 3
Specialopgave 2 - Husk målebånd<br />
DOBBELTDÆKKER - DEN TOETAGES VOGN<br />
Vognen står i spor 6.<br />
Byggeår: _________________<br />
Fabrik: ___________________<br />
Land: ____________________<br />
Hvor højt er der fra gulv til loft i underste etage? _____ cm.<br />
Kan I stå oprejst? _____<br />
Hvor højt er der fra gulv til loft på øverste etage? _____cm.<br />
Kan I stå oprejst? _____<br />
Hvor mange kan der sidde på en bænk i underste etage? _____<br />
Hvor mange bænke er der i underste etage? _____<br />
Hvor mange personer er der plads til i underste etage? _____<br />
Hvor mange kan der sidde på en bænk på øverste etage? _____<br />
Hvor mange bænke er der? _____<br />
Hvor mange personer er der plads til i hele vognen? _____<br />
Hvor mange er der plads til i hele vognen? _____<br />
Ekstra: Hvordan tror du, at det var at rejse i denne vogn - særligt, når den var fyldt?<br />
—————————————————————————————————————<br />
—————————————————————————————————————-<br />
TIL ELEVERNE side 4
Specialopgave 3 Husk målebånd<br />
SKINNER<br />
I skal udenfor. Der finder I Dronning Louises Station.<br />
Afstanden mellem skinnerne kaldes sporvidden. Den måles på denne måde:<br />
Mål afstanden mellem skinnerne – altså fra indersiden af den ene skinne i sporet til indersiden<br />
af den anden skinne.<br />
Sporvidden er ______ cm. Det er ______ mm.<br />
Vær meget nøjagtig.<br />
Skinnerne er sat fast på træ. Træet kaldes sveller. Hvilken træsort er sveller lavet af?<br />
Fyr? Birk? Eg? ______________________________________________________<br />
Hvad holder skinnen fast til svellen? Tegn:<br />
Ekstra: Hvad synes I om de <strong>materiale</strong>r, som der er brugt – hvorfor skal de være solide og<br />
stærke - og hvorfor skal afstanden mellem skinnerne være meget nøjagtig? —————<br />
———————————————————————————————————————-<br />
———————————————————————————————————————-<br />
TIL ELEVERNE side 5
Specialopgave 4<br />
DAMPLOKOMOTIVET B 45<br />
Damplokomotivet B 45 blev bygget i Newcastle i England i år 1869 til de jysk-fynske baner.<br />
Det står i spor 1.<br />
Et damplokomotiv skal bruge vand til at lave damp af.<br />
På Slotsløkken Station findes en vandkran. (Den er grå.) Tegn :<br />
Lokomotivet skal også bruge kul til at opvarme vandet med.<br />
Hvor er kullet på lokomotivet? Tegn.<br />
Hvor bliver kullet brændt? Tegn.<br />
Når kullet er brændt, er der rester, som man kalder slagger.<br />
Hvor er slaggerne? (Se under lokomotivet.)<br />
Dampen får lokomotivet til at køre.<br />
Hvor forsvinder dampen hen, når den er brugt? Tegn.<br />
TIL ELEVERNE side 6
Specialopgave 5<br />
SPISEVOGN - INDRETNING OG FUNKTION<br />
Den blå spisevogn står ved Slotsløkken Station.<br />
På siden af vognen er Wagons-Lits mærke.<br />
Hvad forestiller det? _____________________________________________________<br />
Hvad står der på det? ____________________________________________________<br />
Prøv at oversætte det til dansk: ————————————————————————–<br />
——————————————————————————————————————–<br />
Hvor og hvornår er spisevognen bygget? (Se ved døren.) ________________________<br />
Gå op i vognen og gå på platformen langs den.<br />
Hvad er kokken i gang med at lave? ________________________________________<br />
Hvilke madvarer har han i sit køkken? _______________________________________<br />
Hvordan holder han råvarerne kolde? (Se i skuffen.) ____________________________<br />
Hvorfor er restauranten delt med en væg? _________________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
Hvordan ved gæsterne, hvad man kan få at spise og drikke? _____________________<br />
Hvorfor tror I, at der ikke er spisevogne i danske tog nu: —————————————–<br />
______________________________________________________________________<br />
TIL ELEVERNE side 7
Specialopgave 6<br />
MED WAGONS-LITS TIL STORBYER I EUROPA<br />
Wagons-Lits er et belgisk firma, som havde spisevogne og sovevogne. De har også kørt<br />
i Danmark. Før det blev almindeligt at flyve, når man skulle ud at rejse, kørte mange på<br />
ferie med Wagons-Lits.<br />
Se plakaterne i udstillingen for enden af spisevognen.<br />
Der er nævnt mange byer i Europa, som man kunne komme til på denne måde.<br />
Find nogle af byerne på kortet og tegn jernbanerne mellem dem.<br />
TIL ELEVERNE side 8
Specialopgave 7<br />
DIESELLOKOMOTIVER - MY OG MX<br />
Damplokomotiverne blev afløst af diesellokomotiver. Der står to på spor 8 og 10.<br />
Hvorfor har lokomotiverne styrerum i begge ender? ____________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Se på MY. Den ene side mangler, så man kan se motoren:<br />
Motoren kører på dieselolie, der bliver brændt af i nogle særlige rør i motoren. Rørene<br />
kaldes cylindre. Under forbrændingen opstår der et voldsomt tryk i cylinderen - trykket<br />
får et stempel til at bevæge sig i cylinderen.<br />
Ved siden af trappen op til MYs førerrum står en gennemskåret cylinder. Man kan også<br />
se stemplet.<br />
Der er en cylinder for hvert dæksel i øverste række på motoren. Der er lige så mange på<br />
den anden side af motoren.<br />
I en personbils motor er der som regel 4 cylindre.<br />
Hvor mange cylindre har MYs motor? ______________________________________<br />
Kan I finde det sted, hvor man skal fylde dieselolie (brændolie) på lokomotiverne?<br />
(Dækslet er rødt.)<br />
___________________________________________________________________<br />
MYs motor trækker en generator, der laver strøm. Strømmen går til elmotorer, der trækker<br />
på hjulene. Kan I finde generatoren? _____________________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
Gå op i førerrummet. Hvad ser man ud gennem vinduet? ________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
TIL ELEVERNE side 9
Specialopgave 8<br />
KONGEVOGNE. KONGERÆKKEN<br />
8. skrives med romertal VIII<br />
9. skrives med romertal IX<br />
10. skrives med romertal X<br />
Kongerne fra 1863 til nu:<br />
Christian IX var konge fra 1863 til 1906<br />
Frederik VIII var konge fra 1906 til 1912<br />
Christian X var konge fra 1912 til 1947<br />
Frederik den IX var konge fra 1947 til 1972<br />
Margrethe II har været dronning fra 1972<br />
Find de tre kongevogne.<br />
Hvilke regenter har brugt:<br />
Kongevogn S1 fra 1871 _________________________________________________<br />
Kongevogn S8 fra 1900__________________________________________________<br />
Kongevogn S1 fra 1937 _________________________________________________<br />
Ekstra: Hvilken kongevogn ville du helst køre i? ————————————————–<br />
TIL ELEVERNE side 10
Specialopgave 9<br />
KONGEVOGNE. INDRETNING<br />
Sammenlign de tre kongevogne, der kaldes S1 1871, S8 1900 og S1 1937.<br />
Er der særlige sovekupeer i dem alle? _______________________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
Rummene, der ligner små stuer med sofaer, borde og stole, kaldes saloner. Hvor mange<br />
saloner er der i hver af de 3 vogne?<br />
______________________________________________________________________<br />
______________________________________________________________________<br />
_<br />
Er der elektrisk lys i dem alle? ____________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Hvor lange er vognene?__________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Kan man se udenpå vognene, at det er kongevogne? __________________________<br />
Hvordan? _____________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Ekstra: Hvordan tror I, at de har været at rejse i - kunne I tænke jer en tur? —————–-<br />
———————————————————————————————————————<br />
TIL ELEVERNE side 11
Specialopgave 10<br />
SNEPLOV<br />
Sneploven kan ikke køre selv. Der skal et lokomotiv bagved for at skubbe.<br />
Hvordan gøres lokomotivet fast til sneploven.<br />
Tegn:<br />
Fjerner sneploven al sne helt ned til skinnerne?<br />
____________________________________________________________________________<br />
____________________________________________________________________________<br />
Hvor ender sneen, når sneploven bliver skubbet ind i snedriverne?<br />
____________________________________________________________________________<br />
____________________________________________________________________________<br />
Ekstra: Hvordan tror I, at det har været at være lokomotivfører, når der var en sneplov foran lokomotivet<br />
- hvad kunne han se?<br />
——————————————————————————————————————————–<br />
TIL ELEVERNE side 12
Specialopgave 11<br />
FÆRGER<br />
Se i rummet med færgemodeller. Døren er under ODDESUND skiltet (ved spor 12):<br />
Hvad bruges det store hjul midt i rummet til? _________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Hvad kan man se inde i søjlen med de to store kugler? _________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Eksempler på færger, der kun sejler med tog: ________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Eksempler på færger, der kun sejler med biler:<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Eksempler på færger, der både sejler med biler og tog:<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
Opholdsrummet fra færgen Christian X:<br />
Hvad tror I pigen med dukken i hånden siger til sin mor?<br />
____________________________________________________________________<br />
____________________________________________________________________<br />
____________________________________________________________________<br />
TIL ELEVERNE side 13
Specialopgave 12 <strong>Danmarks</strong> Jernbanehistorie<br />
1) Gå op ad trappen ved spor 14.<br />
I montren til venstre kan man se, hvor i verden de første jernbaner blev anlagt.<br />
Det var i : (sæt ring om bogstavet ud for det rigtige svar)<br />
- Tyskland … H<br />
- England … U<br />
- Frankrig … T<br />
2) Se I montren til højre “Den første bane I kongeriget”. Banen gik fra<br />
- København til Helsingør ... K<br />
- København til Roskilde … D<br />
3) Der står en mand og arbejder under ”Infrastruktur 2006”<br />
- Han er ved at fyre nytårsfyrværkeri af ... S<br />
- Han er ved at svejse skinner sammen … O<br />
4) Se i montren 1880-1899<br />
Mange almindelige mennesker tog på udflugt med toget. Hvor har drengene været henne?<br />
- På Bakken eller i Dyrehaven …G<br />
- I Tivoli ... P<br />
5) Se i montren 1900-1919. Damen sidder ved et elektrisk apparat.<br />
- Hun laver kaffe til stationsforstanderen … K<br />
- Hun er ved at sende en telegrafisk besked til nabostationen … S<br />
- Hun er ved at bruge en elektrisk strikkemaskine … E<br />
6) Se i montren 1920-1929<br />
Der står en portør og en stationsforstander. Hvad har de til fælles?<br />
- De bestemmer lige meget på jernbanestationen … L<br />
- De har begge ”guldknapper” på tøjet … E<br />
7) I 2. verdenskrig var Danmark besat af tyske soldater. De sås alle vegne.<br />
Se selv i det røde venteskur. Der sidder tre tyske soldater, men hvor skal de hen?<br />
- De skal alle til fronten og kæmpe … B<br />
- Den ene skal hjem til sin familie, de to andre skal til fronten ... M<br />
8) Se montren 1930-1949. I den periode kom der meget nyt til f. eks.<br />
- Lillebæltsbroen og lyntog, som kørte på diesel … E<br />
- Storebæltsbroen og damplokomotiver … G<br />
9) Se i montren 1960-1969. Der er modeller af mange slags vogne men der er ikke en<br />
- Kølevogn … D<br />
- Postvogn … Ø<br />
10) I kupeen er der plads til<br />
- 6 passagerer … D<br />
- 8 passagerer … B<br />
11) Til venstre for trappen er der en automat. Her kan man<br />
- Købe en billet … H<br />
- Stemple sin billet selv … S<br />
12) Find modellen af Storebælts-forbindelsens tunnelrør.<br />
Det laveste punkt er<br />
- 75 meter under havets overflade … B<br />
- 19 meter under havets overflade … P<br />
Skriv bogstaverne her -- -- --<br />
TIL ELEVERNE side 14
Skole<strong>materiale</strong><br />
- til læreren<br />
- opgaver til eleverne<br />
- historie om jernbaner i Danmark<br />
- hvis du vil vide mere
JERNBANER I DANMARK<br />
Den første jernbane i Danmark gik fra København til Roskilde. Den åbnede i 1847.<br />
Hvis man skulle over Storebælt før dampskibenes<br />
tid, foregik det i små sejlbåde. De rejsende<br />
måtte håbe på, at vejret var godt. Det<br />
skete ofte, at passagerer måtte vente flere<br />
dage på at kunne komme over. Om vinteren<br />
kunne bæltet være frosset til. Så måtte man<br />
gå over isen.<br />
Eckersbergs maleri fra 1830.<br />
Før jernbanerne var det besværligt og tidskrævende,<br />
når man skulle rejse. Der kørte<br />
postvogne, der kunne tage passagerer<br />
med mellem de store byer, men det gik<br />
langsomt og var meget dyrt.<br />
En rejse fra Odense til København tog<br />
mindst et døgn og ofte mere.<br />
Postdiligence o.1840.<br />
Almindelige mennesker rejste meget lidt, måske kun et par gange i deres liv, og mange<br />
valgte at gå for at spare penge. Derfor mente mange, at der slet ikke var brug for jernbaner<br />
i Danmark. Folk ville nok slet ikke bruge dem.<br />
Det første danske<br />
lokomotiv,<br />
Odin<br />
Det viste sig hurtigt at være forkert. Da der blev åbnet en bane fra København til Roskilde<br />
i 1847, blev det en stor succes blandt almindelige Københavnere. Man tog for fornøjelsens<br />
skyld en tur med toget om søndagen. Den nye jernbane blev også brugt til at fragte tungt<br />
gods. Det var både hurtigere og billigere end at sende det med hestevogn.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Jernbaner i Danmark side 1
Der blev i de næste år anlagt jernbaner overalt i landet. I alle byer ønskede man at jernbanen<br />
skulle komme. Det ville gøre det lettere for indbyggerne at rejse. Det ville også<br />
gøre, at der kom flere folk til byen for at handle, og fabrikker ville kunne sende deres varer<br />
med toget.<br />
Der blev ikke brugt maskiner, når en ny jernbanestrækning skulle laves.<br />
Alt foregik med håndkraft, når der skulle laves dæmninger eller graves gennem en bakke,<br />
når sveller skulle lægges og skinner skrues fast. Det var hårdt arbejde, men det gav<br />
brød på bordet i mange hjem.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Jernbaner i Danmark side 2
Lokomotivpersonale<br />
1870erne.<br />
De mange jernbaner, der forbandt byerne<br />
med resten af landet, var godt for landbruget.<br />
Nu kunne man få kød, mælk og smør frem til<br />
forbrugerne, mens det stadigt var friskt.<br />
Der opstod nye fabrikker mange steder. Nu<br />
kunne man sende sine varer med banen<br />
uden stort besvær. Danmark var ved at ændre<br />
sig fra et landbrugsland til et industrisamfund.<br />
Når den nye jernbane blev taget i brug,<br />
var der også arbejde til mange mennesker.<br />
Der skulle bruges lokomotivførere og<br />
togførere, men også personale på de<br />
mange stationer, der blev bygget.<br />
Jernbanebisser ca. 1910.<br />
Stationspersonale på<br />
Københavns station.<br />
Desuden var der<br />
brug for ledvogtere.<br />
En ledvogter skulle<br />
bo i et hus, der hvor<br />
en vej skar jernbanen.<br />
Ledvogteren<br />
skulle rulle bomme<br />
ned, hver gang der<br />
kom et tog.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Jernbaner i Danmark side 3
Sådan fungerer et damplokomotiv<br />
Der skal to mand til at køre et damplokomotiv.<br />
Fyrbøderen skal sørge for, at der hele tiden er damp nok i lokomotivets kedel, så toget kan<br />
køre.<br />
Lokomotivføreren skal starte og standse lokomotivet. Han skal overholde tiderne i køreplanen<br />
og se hvad signalerne langs jernbanen viser.<br />
Lokomotivfører og fyrbøder ved arbejdet, 1888.<br />
Fyrbøderen skovler kul ind i fyret.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Sådan fungerer et damplokomotiv side 4
Et damplokomotiv behøver kul og vand for at kunne køre.<br />
De fleste typer af lokomotiver har kul og vand med i en såkaldt tender, en vogn der er lige<br />
bag lokomotivet.<br />
Vandet fylder mest. Det er inde i tenderen. Kullet ligger ovenpå vognen.<br />
Vandet løber gennem et rør over i kedlen, hvor det opvarmes og bliver til damp.<br />
Først skal fyrbøderen skovle kullet ind gennem en luge ind i fyrkassen (1), hvor det skal<br />
brændes. Fyrkassen er omgivet af kedlen med en masse kedelrør (2), og vandet i den koger<br />
og bliver til damp.<br />
Damp fylder meget mere end vand. Det er dette damptryk, der får lokomotivet til at køre.<br />
Hvis der bliver for meget tryk inde i kedlen, lukkes der automatisk damp ud gennem sikkerheds-ventilen<br />
(3).<br />
Når lokomotivet skal køre, lukker lokomotivføreren op for dampen med regulatoren (4 og 5).<br />
Dampen går nu fra domen (6) ned til dampmaskinen, der er delt i glider (7) og cylinderen (8)<br />
Fra glideren ledes dampen skiftevis ind for og bag stemplet (9). Stemplet presses herved<br />
frem og tilbage i cylinderen. Stemplet skubber og trækker i gangtøjet (10), som også sidder<br />
fast på hjulene, og derved drejer hjulene rundt.<br />
Lokomotivet kører nu og kan trække mange vogne efter sig.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Sådan fungerer et damplokomotiv side 5
Jernbanernes storhedstid<br />
Omkring år 1922 var der 5000 kilometer jernbane i Danmark. I 2005 er der 2323 km.<br />
Næsten alle byer havde en jernbanestation, og folk, der boede på landet, skulle kun gå<br />
nogle få kilometer for at komme med toget.<br />
På sidebanerne mellem de små byer kørte man ikke så hurtigt. Det kunne næsten være<br />
lige så hurtigt at gå turen, for toget skulle jo stoppe ved de mange stationer. Her kunne<br />
folk stå på og af.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Jernbanernes storhedstid side 6
Turen tog lang tid, men<br />
man havde ikke så travlt<br />
den gang, og der var ikke<br />
andre muligheder, hvis<br />
man ville rejse.<br />
Mellem de store byer var<br />
det anderledes. De største<br />
lokomotiver kunne køre<br />
over 100 km/t, men som<br />
regel kørte togene 60 til 70<br />
km/t.<br />
Godsvogne på Københavns godsbanegård læsset med hø eller halm.<br />
Landstation ca. 1920.<br />
Toget tog også varer<br />
med. De blev anbragt i<br />
godsvogne.<br />
Det kunne være store<br />
kufferter, cykler og<br />
pakker, men det kunne<br />
også være fødevarer<br />
der skulle til eller<br />
fra den lille by.<br />
En tur fra Odense til København<br />
tog 4 timer og 25 minutter<br />
i år 1900.<br />
H. C. Andersen havde brugt<br />
3 dage på samme tur i 1819.<br />
I år 1900 var der næsten ingen<br />
biler, og alle landevejene<br />
var grusveje eller var belagt<br />
med brosten.<br />
Flyvemaskinen var først ved<br />
at blive udviklet.<br />
Alle troede, at fremtiden tilhørte<br />
jernbanerne.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Jernbanernes storhedstid side 7
Konkurrencen fra landevejstrafikken<br />
Man siger, at de største tekniske fremskridt sker, når der er krig. Så bruger de krigsførende<br />
lande store summer på at udvikle nyt krigsmateriel. Det skete også under 1. verdenskrig<br />
1914 til 1918.<br />
Flyvemaskinen, som før krigen kun var legetøj for opfindere, blev nu et farligt våben.<br />
Biler og lastbiler blev også udviklet meget for at gøre nytte i krigen.<br />
I 1920erne blev der bygget biler,<br />
lastbiler og busser, der var langt<br />
bedre end dem, man havde<br />
kendt før krigen.<br />
Mange steder i Danmark blev<br />
der nu oprettet busruter. Der var<br />
mange fordele ved busser frem<br />
for jernbaner.<br />
En bus kostede ikke så meget<br />
som et lokomotiv og vogne, og<br />
den skulle ikke bruge skinner.<br />
Der skulle kun én mand til at køre<br />
den, og det var billigere i løn.<br />
En bus kunne have stoppesteder tæt ved, hvor folk boede. Hvis man bad pænt om det,<br />
stoppede chaufføren måske lige, hvor man ville af. Det gjorde et tog ikke.<br />
Busruterne tog mange passagerer fra jernbanerne. Det gjorde, at jernbanerne ikke tjente<br />
så mange penge. Der blev lukket mange strækninger.<br />
Før 1. verdenskrig 1914-18 tog det lang tid at bygge en bil. En håndværker på en bilfabrik<br />
byggede hele bilen selv fra start til slut.<br />
Efter krigen indførte man samlebånd. Hver arbejder lavede kun en lille del som for eksempel<br />
at sætte lygter på. På den måde var det meget hurtigere at samle en bil, og den<br />
blev derfor meget billigere.<br />
Mange almindelige mennesker<br />
fik råd til at holde bil, og<br />
jernbanerne mistede igen passagerer.<br />
Meget gods blev nu kørt på<br />
lastbil. Så kunne kunden få<br />
godset helt frem til der, hvor<br />
det skulle bruges.<br />
Jernbanerne mistede igen<br />
kunder.<br />
Lastbil bygget af Triangelfabrikken<br />
i Odense.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Konkurrence fra landevejstrafikken side 8
Diesel<br />
I 1825 blev verdens første jernbane med persontrafik taget i brug. Det var i England mellem<br />
byerne Stockton og Darlington, en strækning på 12,5 km.<br />
Fra starten og mere end 100 år frem var damplokomotivet den mest brugte trækkraft.<br />
Man ville gerne finde andre måder at få lokomotiver til at køre på.<br />
Damplokomotivet var dyrt at køre med, for det brugte meget kul.<br />
Det var også dyrt i lønninger, for der skulle bruges to mand til at køre lokomotivet, og der<br />
gik også megen tid med at passe og reparere det.<br />
Fra 1920erne forsøgt man at erstatte damplokomotiver med motorlokomotiver.<br />
I 1930erne udviklede man de såkaldte diesel-elektriske lokomotiver. De virker på den<br />
måde, at motoren trækker en generator. Generatoren virker på samme måde som en cykeldymamo:<br />
Når den drejes rundt, laver den strøm. Strømmen trækker nogle el-motorer,<br />
som sidder ved lokomotivets hjul og får toget til at køre.<br />
DSB havde nogle få diesellokomotiver før 2. verdenskrig. Et af dem står på museet.<br />
Det hedder MX 132.<br />
MY 1101 som fabriksny i 1954<br />
Men i 1954 gik det for alvor i gang. DSB fik 5 MY-lokomotiver. De var tegnet i USA og<br />
bygget i Sverige. De var en meget stor succes. De var stærke, hurtige og billige at køre<br />
med.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Diesel side 9
MY med personvogne i Roskilde,1983.<br />
I de næste 10 år blev næsten alle damplokomotiver i Danmark skiftet ud med diesellokomotiver.<br />
Damplokomotiverne blev skrottet.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Diesel side 10
ELEKTRIFICERING<br />
I Sverige og Norge er der store floder med masser af vand. Mange steder er der bygget<br />
vandkraftværker, der laver strøm. Vandet trækker generatorer, der laver strøm. Det er en<br />
billig måde at få elektricitet på. Derfor har man der i mange år haft lokomotiver, der kører<br />
på strøm.<br />
Strømmen får lokomotivet fra en ledning, der hænger over skinnerne. Det hedder en køreledning.<br />
Lokomotivet har en strømaftager (pantograf) på taget. Den når op til køreledningen,<br />
og strømmen kan løbe ned til elmotorerne.<br />
I Danmark er strøm meget dyrere at lave. Det laves på elværker, som skal bruge kul eller<br />
gas til fremstillingen.<br />
Folketinget besluttede i 1979, at togene på nogle af de længere strækninger skulle køre<br />
med elektricitet. Man mente, at det ikke forurenede så meget som diesel, og at det ville<br />
være billigere at køre med.<br />
Det har nu vist sig ikke at være rigtigt, så man kan mange steder (f.eks. på Odense Station)<br />
se både diesel- og el-lokomotiver.<br />
I Danmark er der 25.000 volt vekselstrøm<br />
i køre-ledningen. Det er farligt<br />
bare at komme i nærheden af ledningen.<br />
Strømmen kan springe ca. 50<br />
centimeter igennem luften, og hvis<br />
man får den igennem sig, bliver man<br />
dræbt øjeblikkeligt.<br />
IC 3 kører på diesel.<br />
IR 4 kører på elektricitet<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Elektrificering side 11
Alle S-tog i København kører på elektricitet, dog kun 1500 volt jævnstrøm.<br />
S-tog fra 1996.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Elektrificering side 12
FÆRGER<br />
Den faste jernbaneforbindelse over Storebælt blev taget i brug i 1997. Forbindelsen<br />
består af en bro fra Fyn til Sprogø og en tunnel fra Sprogø til Sjælland.<br />
Før 1997 måtte man sejle med færge, når man skulle fra Fyn til Sjælland. Selve<br />
færgeturen tog i 1997 ca. en time; mens togturen via bro og tunnel tager omkring<br />
10 minutter.<br />
Storebæltsfærge til togvogne.<br />
Ruten med de særlige færger med jernbanespor,<br />
som kunne føre togvogne<br />
over Storebælt fra Korsør til Nyborg,<br />
blev oprettet i 1883. Da bilerne begyndte<br />
at komme frem efter år 1900, skulle de i<br />
begyndelsen sejles over Storebælt på<br />
de samme færger som togvognene; men<br />
efterhånden, som der kom flere og flere<br />
biler, blev DSB nødt til at indsætte særlige<br />
bilfærger. I 1957 åbnedes endda en<br />
særlig rute for bilfærger mellem Halsskov<br />
på Sjælland og Knudshoved på<br />
Fyn. Ruten blev nedlagt, da bilbroen<br />
blev åbnet i 1998.<br />
Der var mange andre færgeruter i Danmark.<br />
En stor del af dem er i dag afløst<br />
af broer.<br />
Togfærge, der også blev brugt til overførsel af<br />
biler.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Færger side 13
Der er ingen gamle færger på museum i Danmark. Færger er for store og for dyre<br />
at vedligeholde, så i stedet har man modeller af færgerne. De har deres eget rum<br />
på museet.<br />
Damesalonen for færgen Prins Christian fra 1903 er genopbygget på museet.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Færger side 14
ISBRYDERE<br />
Med mange års mellemrum får vi isvinter i Danmark. Så kommer der et tykt lag is<br />
på fjorde og bælter, og man kan gå fra ø til ø.<br />
I dag er der broer mellem de største øer, men førhen sejlede der færger.<br />
Hvis det blev så koldt, at færgerne ikke kunne komme igennem isen, måtte man<br />
bruge isbrydere.<br />
De havde meget stærke maskiner, så de kunne skubbe sig gennem is, og de var<br />
lavet så solide, at isen ikke kunne lave buler i dem.<br />
Isbryderen ”Holger Danske” er for længst hugget op, men der er en model af den<br />
i færgerummet på museet. Den blev mest brugt på Storebælt.<br />
Isbryderfærgen Jylland fra 1894 i funktion på Storebælt i 1929.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Isbrydere side 15
KONGEVOGNE<br />
Når dronning Margrethe skal rundt i landet, tager hun tit toget. Hun har sin egen vogn,<br />
som hedder kongevognen. Den er indrettet med stuer, et lille køkken og soveværelser.<br />
På museet står tre kongevogne, som ikke er i brug mere.<br />
Den ældste er fra 1871. Den blev mest brugt til at køre kongefamilien og dens sommergæster<br />
fra København og op til deres ”sommerhus” Fredensborg i Nordsjælland.<br />
Kongevogn 1.<br />
Den næste kongevogn er fra 1900 og var meget moderne, dengang den var ny. Den har<br />
været mange steder i Europa med de kongelige.<br />
Kongevogn 2 med Frederik VIII og Dronning Louise på vej til kongetoget.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Kongevogne side 16
Den tredje vogn er bygget i 1937 og moderniseret siden. Den kom på Jernbanemuseet<br />
i 2001, da Dronning Margrethe fik en ny, fordi den gamle ikke mere kunne<br />
godkendes til at køre i udlandet.<br />
Her ses Kong Frederik IX. og dronning Ingrid med deres datter prinsesse Benedikte,<br />
der skal på kostskole i England i 1957.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Kongevogne side 17
SOVE- OG SPISEVOGNE<br />
I 1960erne begyndte det at blive almindeligt for danskere at flyve, når man skulle på ferie<br />
i udlandet.<br />
Før den tid tog man toget, og en tur sydpå kunne tage flere dage. Derfor skulle der være<br />
mulighed for at sove og spise i toget.<br />
Wagons-Lits, et belgisk selskab, havde<br />
vogne til dette formål, og de kørte også<br />
i Danmark. Vognene var malet blå.<br />
DSBs vogne var brune.<br />
Sovevogne var delt op i små rum. I<br />
hvert rum var der senge og en lille<br />
håndvask.<br />
Sovekupe på 3. Klasse med plads til 3<br />
personer.<br />
Spisevognen var indrettet<br />
som en god restaurant<br />
med tjenere i<br />
uniform.<br />
I det lille køkken i enden<br />
af vognen kunne<br />
kokken lave mange<br />
gode retter.<br />
På museet står en blå<br />
spisevogn fra Wagons-Lits.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Sove– og spisevogne side 18
VIL DU VIDE MERE?<br />
Hvis du skal arbejde med tog eller jernbane som emneopgave eller projektopgave,<br />
er det vigtigt at du ved, hvor du kan finde oplysninger.<br />
På dit skolebibliotek vil der være bøger om jernbaner. Mange af dem vil<br />
du kunne finde under decimalnummeret for jernbaner: 65.84.<br />
Prøv også at søge på bibliotekets søgemaskine. Søg f.eks. efter jernbane,<br />
damplokomotiv, diesellokomotiv, tog, godstog, S-tog, transport og station.<br />
Hvis du ikke kan finde det, du søger på dit skolebibliotek, kan du prøve<br />
kommunens bibliotek, hvor der findes mange bøger om emnet. Der kan<br />
også skaffes bøger hjem fra andre biblioteker. Men det kan ikke ske fra<br />
den ene dag til den anden, så det er vigtigt at være i god tid.<br />
Hvis du skal vide mere om jernbanernes historie i Danmark, kan der hentes<br />
mange oplysninger i trebindsværket redigeret af Poul Thestrup: På<br />
sporet 1847-1997, udgivet af jernbanemuseet i 1997. Der findes også et<br />
overskueligt hæfte på 17 sider, skrevet af Kjartan Simonsen: Jernbanerne<br />
- og deres historie, udgivet af Jernbanemuseet, 1988.<br />
De mange jernbanestrækninger rundt om i landet er beskrevet i en serie<br />
bøger skrevet af Niels Jensen. Mange af bøgerne er udgivet af Clausens<br />
Jernbanebibliotek eller Aschehoug, f.eks. Kort og godt om danske jernbaner.<br />
Hvis du vil se, had der er skrevet om en bestemt strækning i Danmark,<br />
kan du se i bibliografien skrevet af Jeppe Hansen: <strong>Danmarks</strong> Jernbanestrækninger,<br />
fra 1999.<br />
På internettet kan der findes mange oplysninger om jernbaner. Se f.eks.<br />
Banedanmarks hjemmeside www.bane.dk under menuen ”Om jernbanen”,<br />
hvor der både er jernbanehistorie, kort over nutidens jernbaner og<br />
jernbaner i tal. Se også DSBs hjemmeside www.dsb.dk. Find ”Om DSB”.<br />
Her kan du under forskellige menupunkter finde en masse oplysninger om<br />
tog. Klik f.eks. på ”Skole– og studie<strong>materiale</strong>” og find bl.a. ”Historien om<br />
DSB” og ”Milepæle i jernbanens historie”.<br />
Der er også mange andre hjemmesider om tog og jernbaner, f.eks.<br />
www.jernbanen.dk. - Søg selv videre med f.eks. Google. Vær forberedt på,<br />
at oplysningerne er spredte, svære at finde, mange gange mest for eksperter<br />
og i visse tilfælde fulde af fejl. Mange sider har gode billeder af lokomotiver,<br />
stationer og strækninger.<br />
Jernbanemuseet har ikke en egentlig undervisningsafdeling.<br />
Men vi hjælper dig gerne med svar på konkrete spørgsmål.<br />
Send os en mail med spørgsmålet - adressen er jbmuseum@dsb.dk<br />
Gerne i god tid, så vi kan nå at finde de rigtige svar.<br />
HISTORIEN OM JERNBANER Vil du vide mere side 19
Skole<strong>materiale</strong><br />
- til læreren<br />
- opgaver til eleverne<br />
- historie om jernbaner i Danmark<br />
- hvis du vil vide mere
SKAL DU SKRIVE OPGAVE OG VIL VIDE MERE?<br />
Hvis du skal arbejde med tog eller jernbane som emneopgave eller projektopgave,<br />
er det vigtigt at du ved, hvor du kan finde oplysninger.<br />
På dit skolebibliotek vil der være bøger om jernbaner. Mange af dem vil du<br />
kunne finde under decimalnummeret for jernbaner: 65.84.<br />
Prøv også at søge på bibliotekets søgemaskine. Søg f.eks. efter jernbane,<br />
damplokomotiv, diesellokomotiv, tog, godstog, S-tog, transport og station.<br />
Hvis du ikke kan finde det, du søger på dit skolebibliotek, kan du prøve kommunens<br />
bibliotek, hvor der findes mange bøger om emnet. Der kan også<br />
skaffes bøger hjem fra andre biblioteker. Men det kan ikke ske fra den ene<br />
dag til den anden, så det er vigtigt at være i god tid.<br />
Hvis du skal vide mere om jernbanernes historie i Danmark, kan der hentes<br />
mange oplysninger i trebindsværket redigeret af Poul Thestrup: På sporet<br />
1847-1997, udgivet af jernbanemuseet i 1997. Der findes også et overskueligt<br />
hæfte på 17 sider, skrevet af Kjartan Simonsen: Jernbanerne - og deres<br />
historie, udgivet af Jernbanemuseet, 1988.<br />
De mange jernbanestrækninger rundt om i landet er beskrevet i en serie bøger<br />
skrevet af Niels Jensen. Mange af bøgerne er udgivet af Clausens Jernbanebibliotek<br />
eller Aschehoug, f.eks. Kort og godt om danske jernbaner.<br />
Hvis du vil se, had der er skrevet om en bestemt strækning i Danmark, kan<br />
du se i bibliografien skrevet af Jeppe Hansen: <strong>Danmarks</strong> Jernbanestrækninger,<br />
fra 1999.<br />
På internettet kan der findes mange oplysninger om jernbaner. Se f.eks. Banedanmarks<br />
hjemmeside www.bane.dk under menuen ”Om jernbanen”, hvor<br />
der både er jernbanehistorie, kort over nutidens jernbaner og jernbaner i tal.<br />
Se også DSBs hjemmeside www.dsb.dk. Find ”Om DSB”. Her kan du under<br />
forskellige menupunkter finde en masse oplysninger om tog. Klik f.eks. på<br />
”Skole– og studie<strong>materiale</strong>” og find bl.a. ”Historien om DSB” og ”Milepæle i<br />
jernbanens historie”.<br />
Der er også mange andre hjemmesider om tog og jernbaner, f.eks.<br />
www.jernbanen.dk. - Søg selv videre med f.eks. Google. Vær forberedt på, at<br />
oplysningerne er spredte, svære at finde, mange gange mest for eksperter og<br />
i visse tilfælde fulde af fejl. Mange sider har gode billeder af lokomotiver, stationer<br />
og strækninger.<br />
Jernbanemuseet har ikke en egentlig undervisningsafdeling.<br />
Men vi hjælper dig gerne med svar på konkrete spørgsmål.<br />
Send os en mail med spørgsmålet - adressen er jbmuseum@dsb.dk<br />
Gerne i god tid, så vi kan nå at finde de rigtige svar.