Hjernefitness i fjernsynet - Folkeuniversitetet i København
Hjernefitness i fjernsynet - Folkeuniversitetet i København
Hjernefitness i fjernsynet - Folkeuniversitetet i København
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
42<br />
Linjestudier<br />
KUNSTHISTORIE – Mod statsbankerot<br />
på 1. klasse: Frankrig under barok,<br />
rokoko og empire<br />
Hold 5150: 1 lørsøndag 10.1516<br />
(2/33/3)<br />
Ved cand .mag . René Juul<br />
Barokken i Frankrig bød på centralisering<br />
på flere plan. Merkantilismen<br />
var i sin natur skeptisk overfor alt<br />
hvad der var udenlandsk produceret,<br />
og også på kunstens område var der<br />
klare nationalistiske strømninger, der<br />
hyldede kongen og alt hvad der var<br />
fransk i sin oprindelse. Kongen levede<br />
i Paris og Versailles et liv med et luksusforbrug,<br />
der måske ikke er set siden<br />
visse af Ægyptens faraoner, men både<br />
inden for økonomi og kunst ændredes<br />
situationen alvorligt i årene efter<br />
Solkongens død, da et Frankrig på fallittens<br />
rand oplevede verdens første<br />
aktieboble, samtidigt med at en helt<br />
ny stilretning gjorde op med fortidens<br />
selvfede værdier rokokoen. Kurset ser<br />
på fransk kunsts vekselvirkning med<br />
landets økonomiske situation fra den<br />
tidlige barok til empirestilen.<br />
Søndre Campus<br />
616 kr. (rabatpris: 566 kr.)<br />
KUNSTHISTORIE – Fem besøg i<br />
Nationalmuseets renæssancesamling<br />
Hold 5151: 5 torsdage 14.1516<br />
(7/27/3)<br />
Ved mag .art . Lisbeth Agnete Lund<br />
Kurset bliver afholdt i Nationalmuseets<br />
permanente renæssanceudstilling.<br />
Her er det muligt, at få et godt indtryk<br />
af livet i Danmark i denne spændende<br />
periode, hvor verdslige videnskaber<br />
vandt fremgang. Vi får et fint indblik<br />
i hverdag og fest, især hos kongelige<br />
og adelige, men også hos jævne mennesker,<br />
gennem studier af de mange<br />
genstande i samlingen. Her findes en<br />
mængde kostbare luksusvarer, men<br />
også praktiske brugsgenstande.<br />
Blandt pragtværkerne, som skal<br />
studeres nærmere, er bl.a. Frederik II’s<br />
Kronborgtapeter med danske kongeportrætter<br />
og flere genstande fra Det<br />
Kongelige Kunstkammer samt en del<br />
kostbart kirkeinventar. Undervejs vil vi<br />
diskutere grænserne mellem kunst og<br />
kunsthåndværk og betydningen af inspiration<br />
fra udenlandske kunstnere.<br />
Der kan lånes små transportable<br />
stole på museet.<br />
Nationalmuseet, Prinsens Palæ .<br />
Indgang: Ny Vestergade .<br />
Mødested: Forhallen<br />
440 kr.<br />
KUNSTHISTORIE – Keramik fra<br />
oldtiden til ca. 1700<br />
Hold 5152: 5 onsdage 14.1516<br />
(3/41/5)<br />
Ved cand .phil . Jette Aarsø<br />
Mange kender majolika, Italiens farveglade<br />
fajance. Teknikken stammer fra<br />
maurerne, som i 711 erobrede Spanien.<br />
Via Mallorca nåede kendskabet til teknikken<br />
Italien, hvorfra den i 1500tallet<br />
kom til Frankrig og i 1600tallet til<br />
Nederlandene med Delft som keramisk<br />
centrum for en blådekoreret hvid fajance.<br />
Samtidig var Iznik centrum for<br />
udvikling af en islamisk keramik, som<br />
var højt værdsat i Europa.<br />
Betegnelsen keramik dækker over<br />
materialerne ler, stentøj, fajance og<br />
porcelæn. Fremstilling af keramik har<br />
været kendt over hele verden i flere tusind<br />
år. For ca. 5.000 år siden fremstillede<br />
ægypterne og babylonierne glaseret<br />
keramik. I Danmark fremstilledes<br />
samtidig smukt ornamenterede lerkar.<br />
Kurset giver en introduktion til keramikkens<br />
historie og teknikker med hovedvægt<br />
på perioden ca. 1000 til 1700.<br />
På det tidspunkt lykkedes det i Europa<br />
at fremstille det attraktive porcelæn,<br />
hvis hemmelighed kun kineserne havde<br />
kendt. Udgifter i forbindelse med<br />
museumsbesøg afholdes af deltagerne.<br />
Det Informationsvidenskabelige Akademi<br />
440 kr.<br />
KUNSTHISTORIE – Rum- og<br />
facadeudsmykninger i <strong>København</strong> fra<br />
ca. 1840 til vor tid<br />
Hold 5153: 10 torsdage 14.1516<br />
(14/225/4)<br />
Ved cand .phil . Jette Aarsø<br />
Mange bygninger indeholder en rig<br />
dom af udsmykning, som kan pirre<br />
nysgerrigheden. I Thorvaldsens Museums<br />
indre har arkitekten Gottlieb<br />
Bindesbøll været ophavsmand til en<br />
mangfoldighed af loftsdekorationerne<br />
og gulvmønstre. I Ny Carlsberg Glyptotekets<br />
indre har tre forskellige arkitekter:<br />
Vilhelm Dahlerup, Hack Kampmann<br />
og Henning Larsen, bidraget<br />
med hver sit markante særpræg. Og i<br />
vandrehallen på H.C. Ørstedsinstituttet<br />
findes CarlHenning Pedersens store<br />
mosaikudsmykning Kosmisk Hav. Disse<br />
og andre udsmykninger – også på bygningernes<br />
ydre – vil blive gennemgået<br />
i løbet af kurset. Der vil blive givet en<br />
introduktion til kunstnere og arkitekter<br />
og en gennemgang af stil, teknikker<br />
(fresco, stuk, mosaik, keramik o.lign.),<br />
eventuelle forlæg med mere.<br />
I kurset indgår besøg på blandt andet<br />
Thorvaldsens Museum, Ny Carlsberg<br />
Glyptoteket og H.C. Ørstedsinstituttet.<br />
Entréudgifter afholdes af<br />
deltagerne.<br />
Det Informationsvidenskabelige Akademi<br />
880 kr.<br />
KUNSTHISTORIE – Kirkeudsmykninger<br />
i Danmark i nyere tid<br />
Hold 5154: 9 tirsdage 12.1514<br />
(5/29/4), 19/2 er museumsbesøg<br />
Ved mag .art . Kirsten Dannesboe<br />
Traditionen i dansk kirkekunst har de<br />
sidste årtier været under en sådan forvandling,<br />
at den fra tid til anden har<br />
skabt offentlig debat. Menighedsråd<br />
har truffet dristige og utraditionelle<br />
beslutninger ved at pege på kunstnere<br />
med et anderledes syn på kirkekunstens<br />
kristne motiver. Diskussionen har<br />
især været skarp når talen gik på moderne<br />
kunst i de gamle kirker. Gamle<br />
altertavler har fået nye billeder. Vinduer<br />
forsynet med glasmalerier. Farvesætning<br />
i kirkerum er blevet ændret.<br />
Nye tekstiler designet etc. Spændende<br />
dialog mellem gammelt og nyt er blevet<br />
etableret. Men hvem bestemmer<br />
hvilken kunst der skal være i vore kirker?<br />
Så vidt muligt skal vi følge processen<br />
gennem de forskellige organer fra idé<br />
til indvielse. Aktuelle kunstnere vil bl.a.