Se Bent Madsens oplæg på workshop - Bupl
Se Bent Madsens oplæg på workshop - Bupl
Se Bent Madsens oplæg på workshop - Bupl
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Pædagogisk Træf<br />
4. november 2011<br />
Børnefællesskaber<br />
- også for de svageste<br />
<strong>Bent</strong> Madsen
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
’Må jeg også være med’?<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
2
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
Pædagogiske udfald<br />
PÆDAGOG:<br />
’Vi har længe haft fokus <strong>på</strong> de børn,<br />
der falder ud af fællesskabet<br />
- men ikke <strong>på</strong> det, de falder ud af ’<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
3
Udsathed og social eksklusion<br />
MÅLGRUPPEN ER<br />
udsatte børn, der som følge af forskellige<br />
typer af eksklusions-mekanismer befinder<br />
sig i en social position af ufrivillig ikke-<br />
deltagelse, som det ligger uden for det<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
enkelte individ at tage kontrol over.<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
(Jørgen Elm Larsen 2010)<br />
4
INKLUSION<br />
– et begreb med betydning <strong>på</strong> flere niveauer<br />
En samfunds-vision<br />
• alle borgere har ret at deltage som medborgere i samfundets demokratiske<br />
processer – uanset deres særlige behov (konventioner)<br />
Et pædagogisk målperspektiv<br />
• at skabe inkluderende lærings- og udviklingsmiljøer, hvor alle børn har lige adgang til<br />
læring og udvikling (lovgivning)<br />
Et deltagerperspektiv<br />
• alle skal have mulighed for at deltage i betydningsfulde fællesskaber inden for<br />
almeninstitutioners rammer (daginstitution, skole, fritid, uddannelse, arbejde) – også<br />
selv om de er henvist til støtte i segregerede tilbud og institutioner.<br />
• alle skal have mulighed for at være aktive deltagere <strong>på</strong> de livsarenaer, hvor værdsatte<br />
kompetencer tilegnes og livschancer fordeles<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
5
DISKURS HVORFOR INKLUSION ?<br />
ETISK Alle har ret til deltagelse i almene fællesskaber<br />
Eksklusion fra almene fællesskaber forringer livschancer<br />
Salamanca - erklæringen (1994)<br />
Handicap-konventionen (2007)<br />
POLITISK<br />
ØKONOMISK<br />
2007 – 2009<br />
(KL statistik)<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
Eksklusion truer samfundets ’sammenhængskraft’<br />
Parallelsamfund i uddannelse og <strong>på</strong> arbejdsmarked<br />
Anerkendelse og medborgerskab (at få ret)<br />
Skal børn være skoleparate – eller skal skolen være børneparat?<br />
Udgifterne <strong>på</strong> ’specialområdet’ fortsætter med at stige<br />
30 % af alle udgifter i folkeskolen går til specialundervisning<br />
5,6 % af alle elever i segregerende tilbud (specialklasser og -skoler).<br />
25 % af alle elever oprettet som sag i PPR<br />
Eksplosiv vækst i antallet af børn med diagnoser (ADHD, autisme)<br />
Væksten i specialudgifter - færre resurser <strong>på</strong> almenområdet<br />
PÆDAGOGISK Læring i segregerede miljøer har utilsigtede konsekvenser<br />
Vejen tilbage til almene institutioner og fællesskaber er lang<br />
Stigmatiserende effekter er barrierer for deltagelse og læring<br />
<strong>Se</strong>gregerede tilbud er nødvendige, men tilknytning til almene<br />
fællesskaber øger chancelighed.<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
6
Inklusion<br />
- dagtilbud for nogle eller for alle?<br />
• ’Inklusion er det forhold mellem individ og fællesskab hvor<br />
problemer i forholdet først og fremmest søges løst gennem<br />
forandringer i det almene fællesskab, men hvor individet har ret<br />
til at blive involveret i et andet fællesskab, hvis dette vurderes at<br />
være til den enkeltes bedste’<br />
• Inklusion skal være et eksplicit ønske hos barnet og bygge <strong>på</strong><br />
dennes samtykke til inklusions-processen (den etiske fordring)<br />
• Alle børn er i princippet ’inkluderbare’ men det er ikke alle<br />
dagtilbud der råder over resurser til at skabe et inkluderende<br />
miljø<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
7
Sociale og kulturelle normalitets-<br />
forventninger i dagtilbud<br />
Det selv-refleksive barn<br />
• Social orden – kreativ selvstændighed<br />
• Sproglige ledsagehandlinger (samtalepartner)<br />
• Beherske skift i sociale arenaer<br />
• <strong>Se</strong>lviagttagelse og selvintrospektion<br />
• <strong>Se</strong>lvmarkering – social indføling (empati)<br />
• Fordybe sig og tåle afbrydelser<br />
• Tale om lighed og retfærdighed men udholde oplevelser af<br />
uret og ulighed<br />
• Være som de andre – <strong>på</strong> sin helt egen måde<br />
Det normale barn:<br />
- at være aktiv <strong>på</strong> rette sted, i rette tid, <strong>på</strong> rette måde<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
8
Det normale er at være god til noget<br />
- og vide, hvad det er!<br />
TOBIAS:<br />
’Jeg er rigtig god til at tegne, jeg er god til at lege og jeg<br />
er god til at spise mad. Jeg er også god til at svinge mig,<br />
så er jeg ikke så god til at hoppe højt, og så ved jeg ikke<br />
hvornår regnen kommer – det er jeg også dårligt til’<br />
MIKKEL:<br />
’Jeg er god til at lave gymnastik, og så er jeg også god<br />
til at lege og finde <strong>på</strong> gode lege. Jeg er ikke så god til at<br />
lave hip-hop. Så er jeg heller ikke så god til at klatre i<br />
træer, og heller ikke så god til at høre efter’<br />
Rapport fra Daginstitutionen Dragen, Gentofte Kommune, 2004<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
9
Det inkluderende blik<br />
- at være til stede - og at være med<br />
Jonas (4 år) står i udkanten af legepladsen. Han kigger <strong>på</strong> to drenge, der<br />
kører væk i en mooncar. Pædagogen går over til Jonas og spørger: Leger du<br />
med nogen? Næh, de er lige kørt væk! ’Så lad os finde nogen at lege med’<br />
siger pædagogen og tager Jonas ved hånden. Så siger Jonas: ’Jeg vil lege<br />
med Rasmus.’ Men Rasmus (5 år) er ikke <strong>på</strong> legepladsen. Lidt derfra sidder<br />
Michael (5 år) i sandkassen. Jonas får øje <strong>på</strong> ham. ’Nej, jeg vil ikke lege<br />
med ham. Jeg vil lege med Rasmus, ’siger Jonas. Så siger pædagogen med<br />
iver i stemmen: ’Men du og Michael kan jo grave et hul sammen som I kan<br />
sidde i’. Michael hører samtalen og siger: ’Det er ikke et hul – det er en<br />
vulkan.’ Pædagogen spørger Michael: ’ Har du lyst til at have Jonas med i<br />
legen?’ Michael: Nej! Nu er Rasmus kommet <strong>på</strong> legepladsen. Han løber<br />
over til sandkassen, hvor både Jonas og Michael er. Pædagogen ser at de<br />
begge vil lege med Rasmus. Pædagogen foreslår de tre drenge at lave en<br />
vulkan sammen. ’Nej, det skal ikke være en vulkan,’ siger Rasmus. ’Det skal<br />
være ’dinosaurernes borg.’ Så går de tre drenge i gang med at grave, mens<br />
pædagogen ser <strong>på</strong>. Lidt efter kommer de to drenge i deres mooncar, de<br />
standser og peger interesseret <strong>på</strong> de tre drenge, der graver løs. ’ Det er<br />
’dinosaurernes borg’ siger pædagogen. ’I kan jo grave en ny derovre.’ Lidt<br />
efter er fem drenge sammen i en fælles leg.<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
10
Det ekskluderende blik<br />
Det er frokosttid i børnehaven. Pædagogen <strong>Bent</strong>e går rundt og prøver at skabe ro,<br />
mens børnene finder deres pladser. <strong>Se</strong>bastian sidder ved et bord med otte andre<br />
børn. Han vender sig om og griner sammen med børnene ved nabobordet.<br />
<strong>Bent</strong>e: ’<strong>Se</strong>bastian, sæt dig ned og vend dig om’. Han vender sig om og begynder at<br />
klappe med madkasselåget mens han griner og skærer ansigt.<br />
<strong>Bent</strong>e: ’Nu stopper du!’ Anton som sidder ved det andet bord begynder også at<br />
klappe med låget <strong>på</strong> sin madkasse. Anton griner mens han siger ’rap, rap’<br />
<strong>Se</strong>bastian: ’Rap, rap – her kommer en and’<br />
<strong>Bent</strong>e: ’Nu stopper du altså <strong>Se</strong>bastian. Sid stille og spis din mad’<br />
Anton prøver at åbne sin ostehaps. Det lykkes ikke. Han sidder og vifter med den.<br />
<strong>Se</strong>bastian: ’Jeg kan åbne den’<br />
<strong>Bent</strong>e hælder vand op ved Antons bord, men hun hører ikke <strong>Se</strong>bastian. Anton<br />
rækker ostehapsen over mod <strong>Se</strong>bastian, som rejser sig og går over til Anton.<br />
<strong>Se</strong>bastian: ’Jeg kan, jeg kan’<br />
<strong>Bent</strong>e går over til <strong>Se</strong>bastian: ’Nu gider vi ikke mere ballade med dig. Nu tager du din<br />
madkasse og spiser færdig ude i al-rummet’<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
11
Laura er til stede – men hvordan?<br />
Laura (5 år, Downs Syndrom) er <strong>på</strong> vej ind <strong>på</strong> stuen for at spise<br />
frokost med sin støttepædagog Julie. Laura finder selv madkasse<br />
og tallerken frem og sætter sig ved de andre børn ved bordet. Julie<br />
hjælper Laura med at skære maden ud. Laura er optaget af sin<br />
mad og koncentrerer sig om at spise. Julie begynder at vise de<br />
andre børn, hvordan man laver forskellige dyr med tegn-til-tale.<br />
Laura virker ikke særligt interesseret i, hvad Julie og de andre børn<br />
laver. Kort efter er de andre børn færdige og forlader bordet. Laura<br />
og Julie bliver siddende og spiser videre. Lidt efter kommer to<br />
drenge og spiser deres mad ved den anden ende af bordet, mens<br />
de taler indbyrdes. De spiser hurtigt færdigt og rejser sig. Laura og<br />
Julie spiser videre – alene ved bordet.<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
12
Fire 4‐årige piger, Sofie, Laura, Mathilde og<br />
Caroline, sidder ved det samme bord og<br />
maler sommerfugle til en fælles collage:<br />
Sofie: ”Adr, hvem er det, der har spildt?”<br />
Caroline: ”Det ved jeg ikke. Det spildte selv”.<br />
Mathilde: ”Det var ikke mig”.<br />
Laura: ”Heller ikke mig”.<br />
Caroline: ”Jeg gjorde ikke”.<br />
Sofie: ”Der er nogen, der har spildt maling”.<br />
Caroline: ”Det var ikke mig”.<br />
Mathilde: ”Det var ikke mig”.<br />
Laura: ”Ikke mig”.<br />
Caroline: ”Jeg gjorde ikke”.<br />
Sofie: ”Heller ikke mig”.<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
Den enes eksklusion<br />
den andens…… ?<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
Caroline: ”Ikke mig”.<br />
Sofie: ”Hun væltede det nok”<br />
Laura: ”Hvem?”<br />
Sofie: ”Caroline”.<br />
Mathilde: ”Ja, nok dig, nok dig”(fniser).<br />
Sofie: ”Det var hende, der gjorde det”.<br />
Caroline: ”Hvem?”<br />
Laura:”Du har nok væltet den”.<br />
Sofie: ”Ja”.<br />
Caroline: ”Nej”.<br />
Mathilde: ”Jo”.<br />
Caroline: ”Nej”.<br />
Sofie: ”Hvem var det så, der væltede malingen<br />
Væltede du malingen, Laura?”<br />
KILDE: Carsten Pedersen, Roskilde-projektet<br />
13
Om at beskrive børn<br />
i en social kontekst<br />
’To piger leger i en dukkekrog. Den ene pige sidder og<br />
venter <strong>på</strong> at den anden skal servere te. Hun mangler en<br />
bakke til at servere <strong>på</strong>. Hun ser et puslespil, der kan bruges<br />
og tømmer alle brikkerne ud <strong>på</strong> gulvet. En pædagog<br />
kommer forbi og skælder pigen ud: ’Kan du så rydde<br />
brikkerne op i æsken igen!’ Det gør hun så. Da pædagogen<br />
er væk vælter hun igen brikkerne ud af æsken. Pædagogen<br />
vender tilbage og skælder ud igen. Pigen samler brikkerne<br />
op for anden gang. Først tredje gang lykkes det for pigen at<br />
tømme brikkerne ud uden at pædagogen ser det. Så<br />
arrangerer hun hurtigt to kopper med te og skynder sig<br />
over til veninden, der har ventet tålmodigt i pudehjørnet.’<br />
Rapport fra daginstitutionen Dragen, Gentofte Kommune (2004)<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
14
Pædagogen i inkluderende positioner<br />
• En tolk, der oversætter signaler fra omverdenen<br />
• Et spejl for barnets handlinger (vise, hvad barnet siger og gør)<br />
• En banebryder, der giver støtte til at nedbryde barrierer for deltagelse<br />
• En vejleder, der viser nye veje til deltagelses-erfaringer og positioner<br />
• Bevidsthed om, hvilken støtte barnet tilbydes<br />
• Samle <strong>på</strong> positive og vellykkede situationer for at skabe nye roller<br />
• Ramme ind for at give rum for udfoldelse (fælles aktiviteter)<br />
• Kan kompensere for manglende anerkendelse i børnegruppen – delvist<br />
• Have fokus <strong>på</strong> egen rolle og praksis som børnenes handlebetingelser<br />
• Fokus <strong>på</strong> hverdagen i institutionen (problemet er ikke kun i familien)<br />
• Kollegialt samarbejde: Fællesskaber om børn skaber fællesskaber<br />
mellem børn<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
15
Hvad er den pædagogiske kerneydelse?<br />
Et godt børneliv – et fælles ansvar (Ballerup Kommune 2005 – 2010)<br />
Pædagog i SFO:<br />
’Og det udviklingsperspektiv der ligger i det her inklusionsprojekt<br />
er jo super. Problemet er bare, at hver gang man skal<br />
flytte en ressource fra sit hverdagsarbejde, så bliver det ’enten<br />
eller’. Vores vilkår er jo flere børn og mindre personale. Og når<br />
forvaltningen siger, at vi skal lave ’både og’, må vi konstatere<br />
vi kun kan lave ’enten eller’. Vi er i to forskellige verdener. Og<br />
så kan man ikke samarbejde … for man kan jo ikke forstå hvad<br />
hinanden siger. Er det basisydelsen vi skal skue ned for - for at<br />
løse den nye opgave?’<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
16
Hvad et inklusionsprojekt har ændret<br />
Et godt børneliv – et fælles ansvar (Ballerup Kommune 2005 – 2010)<br />
Udsagn fra tre pædagoger i fritidshjem:<br />
‘Jeg godt kan lide den tankegang, at det er miljøet og de voksne omkring børnene, som skal tænke<br />
anderledes …og at det ikke kun er børnene man skal arbejde med. Man skal arbejde med de<br />
voksne som er omkring børnene. Og det er selvfølgelig også i forhold til forældrene som man i<br />
højere grad skal kigge <strong>på</strong> - og hvordan fungerer deres familie. Det er ikke kun barnet man går ind<br />
og arbejder med, man skal arbejde hele vejen rundt om barnet.’<br />
‘Der er blevet en større rummelighed hos personalet. Man ser det mere som en løsning, at man kan<br />
rumme nogle flere børn sammen hos den samme støttepædagog - det kan man jo ikke gøre hvis<br />
hele personalet ikke er med. Vi bliver bedt om at komme ud til hele personalegrupper og snakke om<br />
hvordan gør vi det her. Tidligere var det meget fokuseret <strong>på</strong> den enkelte støttepædagog der var i<br />
institutionen.’<br />
‘Jeg tror der ligger en uudnyttet ressource i at børn godt kan hjælpe hinanden med at lege - masser<br />
af børn er dygtige til det. Der har været et projekt Børn hjælper børn - og børnene elsker det. Vi<br />
snakker hele tiden om os der skal gøre noget for børnene, men børnene kan også gøre noget for<br />
sig selv og for hinanden. Det gælder de ressourcer der ligger i børnegruppen. Det er en enorm<br />
ressource, og det med at kunne få vendt den ressource til noget positivt over for de udsatte børn.<br />
Det er forældregruppens ressourcer og det er børnegruppens ressourcer, der skal findes frem.’<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
17
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
Fra problemløser til procesudvikler<br />
En vendepunkts-fortælling om tidlig indsats<br />
Roskildeprojektet 2006 – 2009<br />
‘I mit specialpædagogiske arbejde i daginstitutioner og SFO’er var jeg visiteret til en<br />
opgave/et barn, som en institution havde søgt støtte <strong>på</strong>. I mit nuværende arbejde i<br />
udrykningsteamet kontakter institutionerne mig for at få sparring og vejledning i<br />
forhold til den pædagogiske praksis /dilemma som personalet oplever i hverdagen<br />
omkring et barn/gruppe. Førhen blev jeg opfattet som en ekspert /redningsmand,<br />
der skulle overtage ansvaret for barnets udvikling og tilrettelægge rammer som<br />
barnet kunne trives i. Med Udrykningsteamet bevares ansvaret for barnets<br />
udvikling og trivsel i institutionen. Institutionens medarbejdere havde tidligere<br />
svært ved at se muligheder for inklusion af børn i udsatte positioner.<br />
Udrykningsteamet vejleder personalet ud fra vores observationer i at se<br />
muligheder og bevare fokus <strong>på</strong> barnets kompetencer med henblik <strong>på</strong> udviklingsmuligheder.<br />
Som støttepædagog arbejdede jeg for det meste alene. I udrykningsteamet<br />
arbejder vi altid to og to sammen, hvilket betyder at vi reflekterer sammen<br />
og er hinandens sparringspartnere. Før kunne institutionen vente op til ¾ år <strong>på</strong> at<br />
få hjælp fra PPR. I Udrykningsteamet går der max. to dage før den første kontakt til<br />
institutionerne er etableret. Før oplevede jeg få muligheder for personlig kompetenceudvikling.<br />
Nu giver vores diplomuddannelse os ny viden. Når der etableres<br />
kontakt til en institution, holder vi et <strong>oplæg</strong> for personalet omkring inklusion,<br />
ressourceorienteret tænkning samt anerkendende pædagogik.’<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
18
INKLUSIONENS PÆDAGOGIK<br />
Fokuspunkter for iagttagelse<br />
Hvordan skabes udsatte positioner for børn?<br />
• Hvad kendetegner en udsat position for et barn?<br />
Hvornår opstår en udsat position?<br />
• For hvem opstår udsatte positioner?<br />
• Hvilke omstændigheder bidrager til skabelsen af<br />
udsatte positioner?<br />
• Hvad er forhindringerne for deltagelse i den<br />
konkrete situation?<br />
• Hvad vækker bekymring? Og hvilke værdier<br />
ligger til grund for denne bekymring?<br />
• Hvad kan pædagogen gøre for at forhindre at<br />
der skabes udsatte positioner for børn?<br />
Hvordan håndteres dilemmaet individ - fællesskab?<br />
• Hvornår er der et umiddelbart sammenfald<br />
mellem det enkelte barns behov og gruppens<br />
behov?<br />
• Hvornår opstår konflikterne mellem de<br />
individuelle behov og fællesskabets behov?<br />
• Formuler nogle dilemmaer og de værdier, der er<br />
<strong>på</strong> spil!<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
• Hvad betyder det at ’alle børn har ret til<br />
deltagelse’?<br />
• Hvornår skal fællesskabets integritet håndhæves<br />
– og hvornår individets?<br />
Hvad er børnenes kriterier for inklusion/eksklusion?<br />
• Hvad er børnenes egne kriterier for deltagelse?<br />
Hvad er adgangsbetingelserne?<br />
• Hvilke kompetencer skal børnene mestre for at<br />
have status som betydningsfulde deltagere?<br />
• Hvilke hierarkier dannes mellem børnene?<br />
Hvem kan bestemme? Og hvem kan ikke<br />
bestemme?<br />
• Hvordan udspilles konflikterne om, hvem der er<br />
inde og hvem der er ude?<br />
• Hvornår bliver nogle børn ekskluderet eller<br />
afvist? Hvem bliver defineret ude? Af hvem?<br />
Hvordan?<br />
• Er positioner og roller fastlåst – eller sker der<br />
skift i roller under forløbet?<br />
• Hvilke mønstre kan iagttages for hvem der er<br />
ude og hvem der er inde i en leg?<br />
19
Børnehavens betydning for børns udvikling<br />
- en forskningsoversigt (SFI 2009) (4)<br />
Langsigtede effekter af højkvalitets-børnehaver<br />
(The High/Scope Perry Preschool Program, Barnett & Belfield 2006)<br />
Forskelle i levestandard som 27-årige:<br />
• Mindre behov for specialundervisning<br />
• Længere kompetencegivende uddannelser<br />
• Bedre jobs og højere løn<br />
• Bedre helbredstilstand (mindre stress, færre depressioner)<br />
• Mindre kriminalitet<br />
• Færre teenager-mødre<br />
• Bedre til varetagelse af forældreopgaver (omsorg og tryghed)<br />
• Udsatte børn profiterer mest af høj kvalitet (cost-benefit)<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
20
Pædagogers vidensgrundlag for arbejdet med udsatte børn<br />
Niels Ploug: Socialt udsatte børn – identifikation, viden og handlemuligheder i<br />
daginstitutioner, SFI 2007<br />
• Pædagoger handler i overensstemmelse med forskningsbaseret<br />
viden om udsatte børn:<br />
- mange belastninger over lang tid skaber særlig udsathed<br />
- social isolation fra børnefællesskaber tages som sikkert tegn<br />
• Fragmentarisk viden om udsathed og udsatte børn<br />
• Stor viden om normalområdet og normale børn<br />
• Usikkerhed over for ’gråzone-børn’<br />
• Usystematisk og overfladisk viden fra grunduddannelsen<br />
• Viden og metoder er veludviklet <strong>på</strong> det medicinske og<br />
psykologiske område (videnshierarki som barriere)<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
21
BENT MADSEN:<br />
Socialpædagogik<br />
– inklusion og integration<br />
i det moderne samfund<br />
Hans Reitzels Forlag 2005<br />
Forum for Social og<br />
Pædagogisk Inklusion<br />
<strong>Bent</strong> Madsen<br />
bent.lund.madsen@gmail.com<br />
CARSTEN PEDERSEN (red.):<br />
Inklusionens pædagogik<br />
-mangfoldighed og fællesskab<br />
i daginstitutionen<br />
Hans Reitzels Forlag 2009<br />
22