diføt-nyt 76.vp - heerfordt.dk
diføt-nyt 76.vp - heerfordt.dk
diføt-nyt 76.vp - heerfordt.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>diføt</strong><strong>nyt</strong><br />
Eugene F. Mallove:<br />
MINDEORD<br />
Kovending i Kold Fusion:<br />
Energiministeriet i USA<br />
undersøger sagen<br />
Dansk stirlingmotor<br />
med succes<br />
Anmeldelser:<br />
Spillefilm om Tesla<br />
Videnskab og parapsykologi<br />
Nyt »legetøj«:<br />
Elektrostatisk tryllestav<br />
Forum<br />
Kort<strong>nyt</strong><br />
Eugene F. Mallove<br />
1947 - 2004<br />
NR. 76.1 / JULI 2004 KR. 25,-<br />
DANSK INSTITUT FOR ØKOLOGISK TEKNIK
2<br />
DANSK INSTITUT FOR ØKOLOGISK TEKNIK<br />
er en offentlig registreret forening, der har til formål: at oplyse<br />
om og at udvikle ny teknologi i overensstemmelse med<br />
naturen og dens metoder, at ud<strong>nyt</strong>te dens energier på bedst<br />
mulig måde med mindst mulige indgreb i de økologiske systemer<br />
og at reducere allerede forekommende indgreb i<br />
økologiske systemer, alt på en sådan måde, at menneskets<br />
vilkår forbedres.<br />
www.difoet.<strong>dk</strong><br />
Foreningens bestyrelse<br />
Anders Heerfordt - Formand - aheerfor@sca.csc.com<br />
Ruskær 4, st.th., 2610 Rødovre - tel 3647 1105<br />
Albert Hauser - Næstformand, bibliotekar<br />
Ålevej 41, 7160 Tørring - tel/fax 7580 2414<br />
Mogens Larsen - Kasserer - kassereren@difoet.<strong>dk</strong><br />
Gammel Køge Vej 492, 2650 Hvidovre<br />
Christian Heerup - christian.heerup@tempcold.<strong>dk</strong><br />
Aldershvilevej 21A, 2880 Bagsværd<br />
Jørgen Olsen<br />
Gærdesangervej 2, 3300 Frederiksværk - tel 4774 8486<br />
Arne Christensen - arne.christensen@mail.tele.<strong>dk</strong><br />
Agertoften 27, 2750 Ballerup<br />
Jan Koed - Redaktør - jk@cadaid.<strong>dk</strong><br />
Carl Bernhards Vej 15, st.tv., 1817 Frederiksberg C<br />
Poul Schriver - Suppleant<br />
Svanevænget 3, 1.th., 2100 København Ø<br />
Girokonto<br />
(1199) 939-4966 DIFØT, Ellebuen 21, 2950 Vedbæk<br />
Medlemskab<br />
Enhver med interesse for DIFØT’s arbejde kan optages<br />
som medlem af foreningen. Medlemskab opnås ved at indsætte<br />
1 års kontingent på girokonto 939-4966. Årskontingent:<br />
300,- kr. Abonnement kun for biblioteker: 150,- kr.<br />
Forsiden<br />
Eugene F. Mallove blev<br />
brutalt slået ned og dræbt<br />
den 14. maj 2004 på<br />
tærsklen til vendepunktet<br />
for den sag, han havde<br />
valgt at kæmpe for: At ned-<br />
bryde gamle tankeformer<br />
inden for naturvidenskaberne<br />
for at muliggøre<br />
fremvæksten af nye og<br />
grænsebrydende erkendelser.<br />
Hans død er et smerteligt<br />
tab for denne sag.<br />
22. årgang nr. 76.1, juli 2004<br />
Redaktør: Jan Koed<br />
Redaktionens adresse<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong><br />
Carl Bernhards Vej 15, st.tv.<br />
1817 Frederiksberg C<br />
tel/fax 3322 3728<br />
email redak@difoet.<strong>dk</strong><br />
Udgivelse<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> udgives af Dansk<br />
Institut for Økologisk Teknik<br />
og udsendes til foreningens<br />
medlemmer.<br />
Hvor ikke andre er nævnt, er<br />
udenlandske manuskripter<br />
oversat af redaktøren.<br />
Eftertryk er tilladt med kildeangivelse.<br />
Bladet u<strong>dk</strong>ommer med fire<br />
numre om året.<br />
Oplag: 200 eksemplarer<br />
Tryk: Vester Kopi, København<br />
ISSN 0900-1816<br />
Indhold<br />
Ved Eugene Malloves død 3<br />
Oprejsning!? 7<br />
Opvarmning til kold fusion<br />
Stirlingmotor<br />
11<br />
til biobrændsler 14<br />
Det synkroniserede univers 18<br />
Spillefilm om Tesla<br />
Forum<br />
20<br />
Lidt om energikonvertere 22<br />
Oesterles »gyldne snit« 23<br />
Biomassen glemt<br />
Kort<strong>nyt</strong><br />
24<br />
Brintkøretøj på vej 25<br />
Bioanlæg til 700 mio. kr. 25<br />
UFO’er over Mexico 27<br />
Forenings<strong>nyt</strong> 31
Mindeord:<br />
Fredag d. 14. maj blev Eugene F. Mallove<br />
dræbt i sit barndomshjem i Salem Turnpike,<br />
Norwich, Connecticut. Ifølge politirapporten<br />
var der tale om et røverisk<br />
overfald, hvor Mallove tilsyneladende<br />
kom i håndgemæng med en eller flere<br />
gerningsmænd. Mallove døde som følge<br />
af sine kvæstelser.<br />
Hermed har verden mistet en ildsjæl<br />
og en utrættelig forkæmper for den ny<br />
tids energi.<br />
Eugene Mallove stod i spidsen i kampen<br />
for at trænge igennem med et <strong>nyt</strong> videnskabeligt<br />
verdensbillede, hvor gamle,<br />
rodfæstede sandheder må vige for ny<br />
erkendelse. Det var især som redaktør af<br />
tidsskriftet Infinite Energy, at han fik betydning<br />
som oplyser og formidler af nye<br />
energiteknologier.<br />
Den kolde fusion havde især hans bevågenhed,<br />
og det var den, der gav ham<br />
impulsen til at engagere sig i arbejdet for<br />
at få teknologien anerkendt som et ægte<br />
fænomen med potentiale til at løse verdens<br />
energiproblemer. Det tragiske i<br />
hans død understreges af, at han stod på<br />
tærsklen til at høste frugterne af sit oplysningsarbejde.<br />
Ved Eugene F. Malloves død<br />
DIFØT og <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> skylder ham megen<br />
tak for hans rolle som inspirator og<br />
som leverandør af adskillige artikler. Vi<br />
havde en stående tilladelse til at bringe<br />
alt det stof fra hans blad, vi måtte ønske.<br />
Det er vores håb, at Infinite Energy vil<br />
kunne fortsætte med at bringe seriøs og<br />
indsigtsfuld <strong>nyt</strong> om ny energiteknologi.<br />
Eugene Mallove døde i en alder af 56<br />
år. Han efterlader sig kone og 2 børn. Begravelsen<br />
fandt sted tirsdag den 18. maj<br />
på kirkegården i Concord, New Hampshire.<br />
Dette nummer af <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> bærer<br />
præg af Malloves indsats. På de næste sider<br />
bringes mindeord af folk, som har<br />
kendt Mallove personligt, og som på forskellig<br />
vis har ydet deres bidrag til at nå<br />
de mål, som Eugene Mallove arbejdede<br />
for. Derefter får Eugene selv ordet i artiklen<br />
Oprejsning!?, hvor han fortæller om<br />
det amerikanske energiministeriums kovending<br />
i holdningen til kold fusion.<br />
Jan Koed<br />
3
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Den modige og sandhedssøgende sjæl,<br />
som i vor tid levede som Eugene<br />
Mallove, Ph.D. – trofast ægtefælle, far,<br />
søn, ven, stridslysten forfatter, humoristisk<br />
fortæller og passioneret videnskabsmand<br />
– denne sjæl, denne gnist af<br />
det guddommelige, evige lys dør aldrig.<br />
Det er alt, hvad jeg kan sige. Det er et<br />
tab for os alle. Denne verden har mistet<br />
en sjælden kombination af en velformuleret,<br />
modig og vidende videnskabsmand,<br />
som så det store perspektiv i den<br />
ny energis muligheder. Han søgte ikke<br />
tilflugt i ly af de accepterede dogmer.<br />
Han ofrede den sikre hyre i dogmernes<br />
verden og rejste ud til grænsen, hvor en<br />
mere inspireret, livsorienteret energividenskab<br />
udvikler sig. Med hjælp fra<br />
nære samarbejdspartnere skabte han et<br />
tidsskrift, et laboratorium for ny energi<br />
og en fond. Selv i modgangstider fortsatte<br />
han ufortrødent. Han var næsten ved<br />
målet. Mit hjerte er hos hans familie.<br />
Et af bestyrelsesmedlemmerne i New<br />
Energy Movement, Steve Kaplan, ringede<br />
til mig for et øjeblik siden. Vi var enige<br />
om, at en af måderne at hædre Genes<br />
minde på vil være, at vi så godt det er os<br />
muligt viderefører hans utrættelige tjeneste<br />
i udviklingen af fremtidens rene<br />
energiforsyning og i en videnskab, der<br />
anerkender livskraften.<br />
Ingen kan erstatte Gene Mallove.<br />
Men vi kan gøre vores bedste med de opgaver,<br />
vi hver især kan løse. For at berede<br />
vejen for et <strong>nyt</strong> energiparadigme er der<br />
nogen, der kan arbejde henimod en bedre<br />
regeringsførelse eller et ærligt, økonomisk<br />
system. Andre kan arbejde for en<br />
forbedring af uddannelsessystemet, så et<br />
4<br />
Fortsæt kampen<br />
<strong>nyt</strong> syn på livskvalitet kan udvikle sig. Vi<br />
kan alle yde vores bidrag til at så viden og<br />
opmuntre vores medmennesker. Kald<br />
mig bare for en blåøjet idealist. Men efter<br />
min mening kan vi vælge at krybe sammen<br />
i sorg og frygt efter endnu en tragedie,<br />
eller vi kan vælge at gøre os stærke i<br />
beslutsomhed og solidaritet. Med erindringen<br />
om Genes kampånd i baghovedet<br />
kan vi udrette meget.<br />
Jeane Manning<br />
Den visionære forsker<br />
Med mordet på Gene Mallove har vi mistet<br />
en af de mest entusiatiske, seriøse og<br />
kompetente forskere inden for alternativ<br />
energi. Han var den førende forsker på<br />
området kold fusion. Takket være hans<br />
massive indsats er kold fusion blevet et af<br />
de forskningsområder, der ikke har kunnet<br />
kvæles på trods af de særdeles magtfulde<br />
(og endda amoralske) interesser,<br />
der k<strong>nyt</strong>ter sig til kerneenergi og varm<br />
fusion, og som er lidenskabelige modstandere<br />
af kold fusion.<br />
Det sørgelige ved det skete sættes i relief<br />
af, at energikrisen er begyndt at plage<br />
os og truer USA med at fremkalde et økonomisk<br />
sammenbrud. Gene var helt på<br />
det rene med det truende problem, og<br />
han forstod, at de konventionelle energiløsninger,<br />
man arbejder med og som bliver<br />
finansieret af det etablerede videnskabelige<br />
samfund, stort set er business as<br />
usual og ikke på nogen måde kan hamle<br />
op med problemernes omfang.<br />
Det er også trist på den måde, at det –<br />
med udgangspunkt i statistiske fluktuationer<br />
i systemer med konstant temperatur<br />
og i ligevægt – er velkendt og eksperimentelt<br />
bevist inden for den avancerede
forskning i termodynamik [se Wang et<br />
al., Phys. Rev. Lett., 89(5), 29. juli 2002], at<br />
de statistiske fluktuationer alene er tilstrækkelige<br />
til »at få de kemiske reaktioner<br />
til at forløbe baglæns« i op til 2 sekunder<br />
i et område på størrelse med en kubik-mikron.<br />
I en vandig opløsning drejer<br />
det sig om hen imod 30 mia. ioner og molekyler<br />
i et sådant område, hvor reaktionerne<br />
kan reverseres – og bliver det.<br />
Som Gene ofte påpegede, er det eneste<br />
i kemien der forhindrer kernereaktioner<br />
ved lave temperaturer »Coulombbarrieren«<br />
mellem lige ladninger som fx<br />
to brintioner (to frie protoner). Men de<br />
statistiske fluktuationer alene kan midlertidig<br />
resultere i, at »Coulomb-barrieren«<br />
bliver til en »Coulomb-attraktor«<br />
mellem lige ladninger. Hvis denne omvending<br />
varer længe nok, så vil statistisk<br />
set nogle af H+ ionerne blive trukket<br />
sammen tæt nok til at involvere området<br />
for den stærke kraft og dermed danne en<br />
kvasi-kerne.<br />
I så tilfælde kan en svækkelse af fluktuationen<br />
faktisk føre til en kernereaktion,<br />
hvor en enkel kvark vender i én<br />
proton og omdanner den til en neutron<br />
og samtidig danner en deuterium-kerne.<br />
Der eksisterer selvfølgelig mange flere<br />
hidtil uundersøgte »baglæns forløbende<br />
kernereaktioner« med baggrund i denne<br />
generator af statistiske fluktuationer.<br />
Lige så selvfølgeligt, og uden ekstra stimulation,<br />
optræder der baglæns reaktioner,<br />
men med ekstrem lille sandsynlighed.<br />
Denne momentane »statistiske reaktionsomvending«<br />
er især relevant, hvis<br />
der bringes uro i opløsningen; i ikke-ligevægtstermodynamik<br />
er det allerede velkendt<br />
og bevist, at kraftige gradienter er<br />
et af de områder, der på eksperimentelt<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
grundlag overtræder termodynamikkens<br />
anden lov. Det er også velkendt, at<br />
der finder en omordning og skift til nye<br />
tilstande sted, der ikke kan opnås på anden<br />
måde. Og for at citere Kondepudi og<br />
Prigogine, så vides der ikke meget om<br />
det, hverken eksperimentelt eller teoretisk.<br />
Det har simpelthen ikke været tilstrækkeligt<br />
undersøgt videnskabeligt.<br />
Så en dag vil arbejdet med den kolde<br />
fusion med overvejende sandsynlighed<br />
krones med held. Hvis det videnskabelige<br />
samfund blot ville bevilge forskningsmidler<br />
til dette område, især til pionererne,<br />
til avanceret forskning og til de intelligente,<br />
unge P.h.D.’ere, så ville den kolde<br />
fusion i løbet af kort tid være en videnskabelig<br />
bevist og reproducerbar kendsgerning.<br />
Genes arbejde handlede i høj<br />
grad om at virkeliggøre denne vision.<br />
Det er også trist, at Gene ikke fik lov til<br />
at leve længe nok til at nyde frugterne af<br />
sit hårde arbejde og enorme engagement<br />
gennem alle disse år. Når gennembruddet<br />
kommer, vil han have spillet en afgørende<br />
rolle for, at det kunne ske.<br />
Gene var altid inspirerende og opløftende<br />
at være sammen med, og jeg satte<br />
hans venskab og vores lejlighedsvise<br />
møder meget højt. Han var også en sjældenhed<br />
blandt sjældne: en rigtig gentleman<br />
i en moderne og hensynsløs verden,<br />
og han var en person med en i sandhed<br />
ædel sjæl. Han vil blive dybt savnet.<br />
Med Gene Malloves alt for tidlige<br />
bortgang har vi mistet en af vor tids virkelige<br />
pionerer og en af de store forskere<br />
inden for alternativ energi. Der vil gå<br />
mange år, før en lignende kapacitet dukker<br />
op.<br />
I dyb sorg.<br />
Tom Bearden<br />
5
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Min ven gennem mange år, dr. Eugene<br />
Mallove, er død. Det lokale politi har rapporteret,<br />
at der var tale om manddrab.<br />
Når dette skrives, er hans morder (eller<br />
mordere) ukendt. Lige så mystisk er<br />
den præcise årsag til dette brutale mord.<br />
Genes død den 14. maj falder sammen<br />
med 15-året for hans énmandskorstog<br />
for at tvinge denne verdens videnskabelige<br />
og politiske samfund til at tage en revolutionerende<br />
form for energi alvorligt,<br />
en energiform der bogstaveligt talt kan<br />
»forandre verden«. Sejren syntes inden<br />
for rækkevidde, idet det amerikanske<br />
energiministerium efter 15 års total afvisning<br />
har besluttet sig for at ændre sin negative<br />
holdning. Uanset motivet for<br />
mordet på Eugene Mallove giver dette<br />
begivenhedsforløb ingen mening.<br />
Efter at mit første chok og min sorg<br />
var erstattet af vrede, måtte jeg fortælle<br />
dem, som ikke kendte Gene Mallove så<br />
godt som jeg gjorde, hvilket usædvanligt<br />
menneske, der pludseligt var taget fra os.<br />
Derefter blev jeg klar over, at Gene selv<br />
havde givet mig det perfekte redskab til<br />
at vise verdenen, »hvem de havde mistet«<br />
– og måske »hvorfor«.<br />
Vores sidste samtale fandt bogstaveligt<br />
talt sted mindre end 24 timer før<br />
Genes pludselige død. I en telefonsamtale<br />
mindede han mig om, at han netop<br />
havde mailet et »åbent brev« til mig til offentliggørelse<br />
på Enterprise’s hjemmeside<br />
www.enterprisemission.com [Vil blive<br />
bragt i næste nummer af <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> –<br />
red.]. Her fortalte han om de sidste 15 års<br />
forskning i »ny energi«. Jeg vil gerne tilføje,<br />
at disse 15 år ikke er forløbet uden<br />
store personlige og økonomiske afsavn<br />
6<br />
Et usædvanligt menneske<br />
for Gene og hans familie. Men det var<br />
også på grund af denne familie – og alle<br />
andre familier i hele verden, der har et<br />
påtrængende og velfortjent behov for<br />
den teknologi, som han til sidst betalte<br />
for med sit liv – at Gene påtog sig byrden<br />
med et stort element af udholdenhed og<br />
engagement.<br />
Man kan ikke ønske sig en smukkere<br />
mindesten over Gene, end hvis hans<br />
urokkelige vision om en verden går i opfyldelse,<br />
en verden der udvikler sig til<br />
gavn for alle, og hvor de fundamentale<br />
opdagelser af nye energiformer, som han<br />
arbejdede så ihærdigt for, bliver taget i<br />
anvendelse.<br />
Det er den Gene Mallove, som jeg<br />
kendte … en kollega og en ven, som jeg<br />
og alle hans andre venner og kolleger,<br />
der har haft det privilegium at kende<br />
ham, altid vil savne.<br />
Hæng på, min ven: din endelige<br />
gravskrift er ikke skrevet endnu…<br />
Richard C. Hoagland<br />
En af Malloves titler, ’Fire from Ice’, der u<strong>dk</strong>om<br />
første gang i 1991 på forlaget John Wiley & Sons<br />
Inc. Fås i genoptryk.
Kold fusion:<br />
Oprejsning!?<br />
Af Eugene F. Mallove<br />
Nyheden om, at det amerikanske energiministerium<br />
for nylig besluttede sig for<br />
at undersøge de seneste 15 års beviser for<br />
LENR (lavenergi-kernereaktion) og dermed<br />
forbundne overskudsgivende varmefænomener,<br />
virkede som et bombenedslag.<br />
Det er næsten som dengang vi<br />
vågnede op til, at kommunismen var kollapset,<br />
og at Sovjetunionen ikke eksisterede<br />
mere! Så rodfæstet var modstanden<br />
fra energiministeriets og universitetsverdenens<br />
side mod blot at skele til LENRbeviserne<br />
(for slet ikke at tale om at vurdere<br />
de betydelige samfundsmæssige<br />
konsekvenser), at mange af os formodentlig<br />
havde opgivet håbet om, at vi ville<br />
leve længe nok til at opleve vendepunktet.<br />
Det er i sandhed en omvæltning.<br />
…<br />
Men lad nu ikke begejstringen tage<br />
overhånd, så vi overser de mulige farer<br />
ved en sådan undersøgelse. Forløsningen<br />
er endnu ikke indtrådt, idet vi kan<br />
være sikre på, at de patologiske skeptikere<br />
ligesom i 1989 vil fare frem med fornyet<br />
styrke, skarptslebne knive og alle<br />
former for beskidte kneb for at afspore<br />
undersøgelsen. De vil gøre deres bedste<br />
for at kvæle den eller gøre den meget<br />
mindre omfattende, end den burde<br />
være: En fuldstændig og betingelsesløs<br />
bekræftelse af, at energiministeriet ignorerede<br />
noget afgørende vigtigt i begyndelsen<br />
af 1989 – to uigendrivelige typer<br />
af fænomener, der øjensynligt er forbundet<br />
med et endnu ikke fuldt forstået fundamentalt<br />
niveau: 1. Overskudsenergi i<br />
stor skala i forskellige elektrokemiske og<br />
brintholdige systemer, der ikke lader sig<br />
forklare med nogen konventionel kemisk<br />
teori og 2. En række nukleare forandringer<br />
og emissioner i hvad man tidligere<br />
troede var rent kemisk aktive systemer<br />
indeholdende brint.<br />
Der er endnu ikke frigivet nogen information<br />
til offentligheden om, hvordan<br />
denne undersøgelse agtes foretaget,<br />
men det er der ikke noget mærleligt i. Og<br />
energiministeriet har heller ikke udsendt<br />
nogen pressemeddelelse om sagen. Måske<br />
er det ministeriets måde at luske af<br />
sted på som en slagen hund med halen<br />
mellem benene. Den mere kyniske udlægning,<br />
som jeg dog ikke mener er<br />
sandsynlig, går ud på, at den kommende<br />
undersøgelse i realiteten er en fælde for<br />
LENR-forskerne i et forsøg på at knuse<br />
deres arbejde én gang for alle. Det kunne<br />
man selvfølgelig opnå ved at insistere på,<br />
at der skal foreligge en samlet teori for alle<br />
de påståede LENR-effekter, før energiministeriet<br />
vil »blåstemple« området<br />
med en positiv rapport. Der eksisterer<br />
nemlig ikke en sådan tilfredsstillende,<br />
komplet teori inden for LENR-forskningen,<br />
og der er heller ikke udsigt til, at<br />
en sådan vil blive formuleret i løbet af de<br />
nærmeste år. Men der er en frodig tilvækst<br />
af teorier inden for LENR-området,<br />
så der er en reel fare for, at en eller<br />
flere teoretikere vil forsøge at pace deres<br />
teori frem og dermed fremkalde en<br />
uholdbar situation, hvor modstanderne<br />
får for let spil.<br />
Vi kan måske få en fornemmelse af de<br />
kommende trusler, hvis vi ser på udtalel-<br />
7
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
serne fra en af de mest hævngerrige og<br />
ondskabsfulde LENR-kritikere, prof.<br />
William Happer fra Princeton. Denne<br />
forstokkede person demonstrerer stadig<br />
sin uvidenhed. Denne fortaler for varm<br />
fusion og tidligere medlem af energimisteriets<br />
rådgivningsorgan for energiforskning<br />
i 1989 (ERAB) er citeret i april<br />
2004-udgaven af Physics Today [se artiklen<br />
s. 11 – red.]: »Jeg mener, at en fornyet<br />
undersøgelse er spild af tid … Men hvis<br />
man sammensætter en troværdig komité,<br />
har man mulighed for at gøre emnet<br />
uaktuelt i nogen tid. Men det vil dukke<br />
op igen. De troende holder aldrig op<br />
med at tro.« Med andre ord så »ved«<br />
Happer a priori, at der ikke er nogen videnskab<br />
at komme efter her, at forskningen<br />
beror på »tro«. Hvor nedrig kan man<br />
være?<br />
Og bid venligst mærke i Happers antagelse,<br />
at energiministeriets undersøgelse<br />
uundgåeligt vil føre til en negativ<br />
konklusion – et forud bestemt resultat.<br />
Skønt Happer indtil i dag ikke har undersøgt<br />
de mange artikler om LENR objektivt<br />
– han har sandsynligvis aldrig læst<br />
dem – bærer han selvsikkert sit velkendte<br />
snæversyn til skue. Dette er manden,<br />
der konkluderede, at doktorerne<br />
Fleischmann og Pons var »inkompetente<br />
fjolser«, blot ved at se dem på fjernsyn i<br />
1989. Tro ikke et øjeblik på, at Happer<br />
ikke arbejder aktivt på at nedgøre energiministeriets<br />
kommende rapport, hvis<br />
den blot rummer den mindste snert af<br />
støtte for LENR. Folk som Happer er på<br />
en mærkelig måde lige så nederdrægtige<br />
som terrorister, der kaprer fly. Denne<br />
verdens Happere pønser altid på at<br />
kapre videnskaben og slå ideer ihjel, der<br />
kan være til gavn for civilisationen, udelukkende<br />
baseret på deres uansvarlige<br />
8<br />
fanatisme i kampen for at forsvare et<br />
vaklende videnskabeligt verdensbillede.<br />
Det gode ved energiministeriets bebudede<br />
evalueringsproces er, at den<br />
bringer emnet frem i offentligheden; den<br />
giver LENR-forskerne en mulighed for<br />
at stille deres velfunderede bevismateriale<br />
op mod de irrationelle opfattelser og<br />
ikke-eksisterende fornuftsargumenter<br />
fra de patologiske skeptikeres side. Den<br />
vil også medføre, at den store kreds af<br />
velvilligt indstillede mennesker over for<br />
»kold fusion« genvinder interessen og<br />
begynder at engagere sig igen. Den vil<br />
give journalisterne »lov« til – med store<br />
overskrifter – igen at skrive om kold fusion.<br />
Præcis som vi gennem længere tid<br />
har forudset og derfor har kæmpet for at<br />
opnå, har der været en strøm af artikler<br />
om energiministeriets undersøgelse i de<br />
store medier. Det er godt <strong>nyt</strong> for journalister,<br />
som måske ikke engang er opmærksom<br />
på kold fusion, simpelthen fordi de<br />
var for unge, da historien dukkede op<br />
første gang.<br />
Alle de forskere, som gør en indsats i<br />
LENR-forskningen og dem som støtter<br />
denne forskning – og ikke kun de heroiske<br />
deltagere, som banede vejen for<br />
energiministeriets undersøgelse – fortjener<br />
anerkendelse for at have bidraget til<br />
at fremkalde dette særdeles velkomne<br />
holdningsskifte. Det er første trin på vejen<br />
til vores kollektive oprejsning. Efter<br />
at have sendt nyheden om energiministeriets<br />
omvendelse rundt per email er<br />
jeg blevet overdænget af henvendelser,<br />
der er strømmet ind fra abonnenter, bekendte<br />
og venner, som mener, at med<br />
energiministeriets holdningsskifte er<br />
»oprejsningen« allerede sket, hvilket dog<br />
ikke er tilfældet. Den ydre oprejsning kan<br />
kun påstås at have fundet sted i det
øjeblik, der foreligger en bred anerkendelse<br />
af den bevislige realitet af det nyligt<br />
opdagede fænomen – af det videnskabelige<br />
samfund, af undervisere, af pressen,<br />
ja selv af den lunefulde repræsentant for<br />
den folkelige kultur, underholdningsindustrien.<br />
Frem for alt vil oprejsningen<br />
være fuldbragt, når den folkelige opinion<br />
ændrer sig, når folk med sikkerhed<br />
kan se frem til den dag – forhåbentlig inden<br />
så længe – hvor den nye energi i<br />
hvilken form den end viser sig bliver<br />
praktisk anvendelig i dagligdagen.<br />
Naturligvis kom den videnskabelige<br />
oprejsning for længe siden alene på<br />
grund af den overvældende mængde af<br />
reproducerbare forsøgsresultater, der viste<br />
os, at LENR-fænomenet ikke var en illusorisk<br />
klasse af observationer.<br />
Lad mig delagtiggøre jer i nogle af de<br />
positive henvendelser, som vi har modtaget<br />
genem de seneste uger, og som jeg<br />
opfatter som ikke alene stilet til mig personligt<br />
– selv om de var sendt til mig – eller<br />
til Infinite Energy, men til hele<br />
LENR-samfundet:<br />
– Fantastisk nyhed! Her gik jeg og troede,<br />
at fysikken ikke ville gøre flere fremskridt,<br />
før naturen tog sagen i sin egen<br />
hånd og den nuværende generation af<br />
nejsigere fik deres velfortjente straf for<br />
dens enestående bidrag til menneskeheden.<br />
… Fortsæt med dit kompromisløse<br />
arbejde og lykke til med de gode udsigter.<br />
–Steve R. O’Donnell<br />
– Den kommende undersøgelse er sandelig<br />
en god nyhed. Jeg husker, da du besøgte<br />
Philadelphia og vi snakkede sammen<br />
i lufthavnen, mens vi ventede på<br />
din flyafgang, at jeg spurgte dig om,<br />
hvad det var du søgte: Med ét ord var det<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
»oprejsning« (am. vindication). Jeg ønsker<br />
dig alt godt og ser med respekt og forståelse<br />
tilbage på din langvarige kamp. Så<br />
her skal du modtage mine fortsatte og<br />
fornyede ønsker om, at du vil få din oprejsning<br />
sammen med de andre, der har<br />
holdt ved gennem alle årene. –Mike Carrell<br />
– Så har vi altså kun spildt 15 år? Men<br />
bedre sent end aldrig. –Camille Grosdidier,<br />
VOA French<br />
–Tak Gene…hold dampen oppe…der er<br />
lys for enden af tunnelen. –Vince Golubic<br />
– Tak for din meddelelse! Det lyder sandelig<br />
opmuntrende og giver håb; du ved<br />
bedst selv, at din tid vil komme – det er alt<br />
sammen en kæmpeprøve på din tålmodighed!<br />
–Lisa Zakar<br />
– C’est marvelliuex! Jeg har videresendt<br />
din email! Impulsen er i gang. Fortsæt arbejdet<br />
med dette vitale projekt. –Pamela<br />
Munro<br />
En af mine største glæder i den forgangne<br />
uge var igen at blive citeret i en artikel<br />
i New York Times. Bill Broad citerede mig i<br />
1991 og igen i 1999. Den aktuelle artikel<br />
fortalte om energiministeriets kovending<br />
(25. marts 2004, s. A16 af Kenneth<br />
Chang): »’Jeg er henrykt over, at energiministeriet<br />
endelig er parat til at gøre det<br />
rigtige’, sagde redaktøren af tidsskriftet<br />
Infinite Energy, dr. Eugene F. Mallove.<br />
’Man kan ikke sige andet, end at der er<br />
åbnet et meget stort vindue i fysikken.’«<br />
Det var meget tilfredsstillende at få lejlighed<br />
til at sige min mening i den toneangivende<br />
avis. Et overraskende og velkomment<br />
udslag af dette citat: en direktør<br />
for et olieinvesteringsfirma satte sig i<br />
9
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
forbindelse med New Energy Foundation<br />
og ydede straks et generøst bidrag. Han<br />
skrev: »Jeg var ikke klar over, at du [mente<br />
kold fusion] stadig var aktiv. Undskyld,<br />
at jeg ikke tidligere har ydet et bidrag.<br />
Du kan regne med min støtte nu på<br />
månedsbasis.« Hvis det ikke er et tegn på<br />
noget, der ligner et »Stort Vendepunkt«,<br />
så ved jeg ikke, hvad man skal kalde det.<br />
Selv gamle Bob Park fra American Physical<br />
Society syntes at mærke, modstræbende,<br />
at der var begyndt at ske noget<br />
Meget Stort. Han nævnte begrebet »oprejsning«<br />
som ledetema i hans What’s<br />
New Internet-klumme fra 2. april, selv<br />
om ingen fra LENR-kredsen, så vidt jeg<br />
ved, har anvendt udtrykket offentligt:<br />
Kold Fusion: De troende ser energimisteriets<br />
undersøgelse som en »oprejsning«<br />
Der har ikke været meget at fejre i de<br />
15 år, der er gået siden University of<br />
Utah holdt en pressekonference i Salt<br />
Lake City for at annoncere opdagelsen<br />
af »kold fusion«. Mens en tapper<br />
lille flok af sande troende fortsatte<br />
med at promovere kold fusion, var lederen<br />
af flokken udgiveren af tidsskriftet<br />
Infinite Energy. Det gjorde det<br />
temmelig svært at tage emnet alvorligt.<br />
Selv om der ikke er blevet udsendt<br />
nogen pressemeddelelse, så har<br />
energiministeriet tilsyneladende indvilget<br />
i at se på sagen igen.<br />
Nogen gange kan selv en fornærmelse<br />
være en æresbevisning, når den kommer<br />
fra en så himmelråbende vildfaren person.<br />
Stakkels Bob var sandsynligvis mest<br />
oprørt over, at New York Times citerede<br />
denne »førerhund« og en fraværende fysiker<br />
i varm fusion, og ikke ham.<br />
10<br />
Andre spørgsmål svirrer som en hvirvelvind<br />
omkring denne endnu uful<strong>dk</strong>omne,<br />
men spirende oprejsning. Hvorfor<br />
skal det tage så lang tid? Hvorfor<br />
skulle denne ny videnskab være udsat<br />
for en så brutal behandling og dens forskere<br />
være genstand for en så langvarig<br />
mishandling – blot fordi de var beskæftiget<br />
med at frembringe virkeligt nye videnskabelige<br />
opdagelser? Hvor mange<br />
flere måneder eller år vil pinen trække<br />
ud? Vil der materialisere sig tilstrækkeligt<br />
med ressourcer på kort sigt, så at tempoet<br />
i arbejdet kan sættes i vejret med eller<br />
uden støtte fra energiministeriet? Og<br />
videre: hvornår går det op for LENR-folkene,<br />
at deres opdagelser i virkeligheden<br />
er del af et langt større problem, der tynger<br />
den moderne fysik: alvorlige og<br />
ikke-erkendte fundamentale fejl i dens<br />
teorier, som gør disse teorier uegnede til<br />
at danne fundamentet for en fuldstændig<br />
forståelse af LENR-fænomenerne?<br />
Hvad vil der ske med den varme tokamak-fusion<br />
– vil energiministeriet omsider<br />
blive tvunget til at se lyset og blive af<br />
med den absurde hvide elefant? Vil de<br />
oprindelige stormtropper mod kold fusion<br />
fra MIT, Caltech mv. blive stillet til<br />
regnskab for deres misgerninger? De<br />
kommende måneder bliver særdeles<br />
interessante, det er helt sikkert. Lad os<br />
håbe på nogle tilfredsstillende svar på<br />
disse spørgsmål. Lad os nu tage det roligt<br />
og forsøge at tænke positive tanker om<br />
den kommende New Energy Age. Den er<br />
måske nærmere, end vi troede for blot<br />
nogle få måneder siden.<br />
Artiklen stod i Infinite Energy 55, maj/juni 2004,<br />
s. 7-8, under titlen Vindication!?
Dokumentation:<br />
Opvarmning til<br />
kold fusion<br />
Af Toni Feder<br />
I april 2004 kunne flere førende medier i<br />
USA berette om det amerikanske energiministeriums<br />
beslutning om at revurdere kold<br />
fusion. Tidsskriftet ’Physics Today’, som udgives<br />
af ’American Institute of Physics’,<br />
bragte også en artikel om kold fusion med<br />
afsæt i nyheden.<br />
B. Stanley Pons og Martin Fleischmanns<br />
påstande om kold fusion i 1989 holdt<br />
ikke vand. Men de gjorde det muligt for<br />
en lille og entusiastisk gruppe forskere at<br />
videreføre undersøgelserne af den påståede<br />
effekt. Den hårde kerne af forskere<br />
i kold fusion siger, at deres data fra<br />
de mellemliggende 15 år fortjener at blive<br />
revurderet – og at de bør sidde til<br />
bords med den etablerede fysik. Nu har<br />
de fået ørenlyd hos det amerikanske<br />
energiministerium.<br />
»Jeg har indvilget i at foretage en<br />
undersøgelse« af kold fusion, siger James<br />
Decker, vicedirektør i energiministeriets<br />
kontor for videnskab. I slutningen af sidste<br />
år, siger han, »fik jeg besøg af nogle videnskabsmænd,<br />
som spurgte mig, om vi<br />
ville foretage en undersøgelse af den<br />
forskning, der er blevet udført«, siden<br />
energiministeriets rådgivningsorgan for<br />
energiforskning (ERAB) undersøgte den<br />
kolde fusion for næsten 15 år siden. »Der<br />
ligger måske interessant videnskab gemt<br />
her«, siger Decker. »Om det har nogen<br />
kommerciel anvendelsesmulighed for<br />
energiforsyningen er helt åbent på dette<br />
tidspunkt, men det er nødvendigt at<br />
bringe orden i videnskaben, før man kan<br />
tænke på anvendelsen.«<br />
Energiministeriet er stadig ved at udarbejde<br />
detaljerne, siger Decker, men en<br />
revurdering af kold fusion kan måske begynde<br />
i næste måned og »vil ikke tage<br />
lang tid – det er et spørgsmål om uger eller<br />
måneder.«<br />
Skru op for varmen<br />
Den 10. Internationale Konference om<br />
Kold Fusion i Cambridge, Massachusetts<br />
[se <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> 73, s. 3-6 – red.] sidste sommer<br />
var noget af en saltvandsindsprøjtning<br />
for deltagerne, siger konferencens<br />
arrangør, MIT-teoretikeren Peter Hagelstein.<br />
Ca. 150 deltagere deltog i konferencen.<br />
Antallet af mennesker, der arbejder<br />
med kold fusion eller – som nogle<br />
foretrækker at kalde det – lavenergi-kernereaktion,<br />
er måske flere hundrede<br />
over hele verden, flest uden for USA, siger<br />
Hagelstein. »Alle var overbevist om,<br />
at forholdene nu ville ændre sig. Spørgsmålet<br />
er, om vi er i stand til at overbevise<br />
det etablerede videnskabelige samfund<br />
om, at der er tale om videnskab?«<br />
»Forskningsområdet har gjort enor-<br />
11
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
me fremskridt«, siger Hagelstein. »I 1989<br />
var det ikke helt sikkert, om der var tale<br />
om overskudsenergi. I de forløbne år er<br />
der kommet vished for, at der er tale om<br />
overskudsenergi. Det var ikke sikkert,<br />
om der forekom en emission af nukleare<br />
produkter på et lavt niveau. I de forløbne<br />
år er der kommet vished for, at det forekommer.<br />
Dertil er der dukket andre nye<br />
effekter til.«<br />
»Enten er det mit held eller mit uheld,<br />
at jeg opdagede, at der var noget, der var<br />
værd at gå efter«, siger Michael McKubre,<br />
elektrokemiker ved SRI International,<br />
et ikke-kommercielt forskningsinstitut i<br />
Menlo Park, Californien. McKubres eksperimenter<br />
følger Pons og Fleischmanns<br />
linje. En typisk opstilling består af en palladiumkatode<br />
i centrum af en spiralformet<br />
platinanode i en opløsning af tungt<br />
vand med lithiumsalt. En tilført strøm<br />
spalter deuterium og deuteroner påvirker<br />
palladium. Eksperimenterne varer et<br />
par uger, og »hemmeligheden ligger i at<br />
få dem placeret«, siger McKubre. Blandt<br />
andet er det vigtigt, siger han, at belaste<br />
palladiumen med tilstrækkelige koncentrationer<br />
af deuteroner og forøge signalstøj-forholdet<br />
i varme- og helium-målingerne.<br />
»Målingerne er som man skulle<br />
forvente for to deuteroner, der smelter<br />
sammen for at producere helium-4 med<br />
ca. 24 MeV pr. heliumkerne. Der foreligger<br />
en kerneeffekt, der producerer anvendelige<br />
niveauer af varme. Jeg ved, at<br />
det hænger sådan sammen.«<br />
»Med viden følger ansvar«, fortsætter<br />
McKubre. »Vi ved, at det har økonomisk<br />
betydning og potentielle sikkerhedsproblemer.<br />
Den vigtigste anvendelse,<br />
som kold-fusion-entusiasterne ser af deres<br />
arbejde, er udviklingen af en ren<br />
energikilde; men på listen står også om-<br />
12<br />
dannelse af atomaffald og tritiumproduktion<br />
til våbenforbedring. Men, siger<br />
McKubre, for at løse »de forskellige problemer,<br />
der er forbundet med at studere<br />
effekten i større skala for derved at bane<br />
vejen for dens praktiske anvendelse, bliver<br />
vi nødt til at have hjælp fra det videnskabelige<br />
samfund.«<br />
For øjeblikket afviser det videnskabelige<br />
samfund den kolde fusion. »Der er<br />
for tiden praktisk taget ingen mulighed<br />
for at opnå økonomisk støtte til dette område.<br />
Og der er heller ikke nogen mulighed<br />
for at få noget publiceret«, siger<br />
Hagelstein. »Fordi området er belastet, er<br />
der ingen, der har lyst til at blive identificeret<br />
med det.« Randall Hekman, tidligere<br />
dommer og grundlægger af Hekman<br />
Industries, et energiforskningsfirma i<br />
Grand Rapids, Michigan, tilføjer: »Der<br />
synes at være tale om en form for videnskabsmccarthyisme,<br />
der lammer enhver,<br />
der bevæger sig ind på dette område. Jeg<br />
føler med de videnskabsmænd, som udfører<br />
dette arbejde og som bliver frosset<br />
ud. Det må ændres.«<br />
Forandring er lige præcis det, som forskerne<br />
i kold fusion håber på vil følge i<br />
kølvandet af energiministeriets undersøgelse:<br />
De ønsker oprejsning, økonomisk<br />
støtte og som følge heraf bedre muligheder<br />
for at gøre den kolde fusion til anvendelig<br />
teknologi. Hagelstein siger: »Hvis<br />
undersøgelsen bliver udført korrekt, bør<br />
vejen ligge åben.«<br />
Langsigtet projekt<br />
Blandt videnskabsmænd er skepticismen<br />
med hensyn til troværdigheden og<br />
reproducerbarheden af kold fusion stadig<br />
udbredt. »Ingen tør sige, at det er helt<br />
umuligt, men ekstraordinære påstande<br />
kræver meget stærke beviser«, siger Ste-
ven Koonin, som for nyligt forlod Caltech<br />
for at blive chefforsker ved det Londonbaserede<br />
energiselskab BP, og som også<br />
var medlem af det oprindelige ERAB-panel.<br />
Den bedste vej til at blive respekteret,<br />
siger han, vil være, hvis forskerne i<br />
kold fusion offentliggør deres artikler i<br />
anerkendte tidsskrifter. »Jeg tror en revurdering<br />
er spild af tid«, siger fysikeren<br />
ved Princeton University, Will Happer, et<br />
andet medlem af det forhenværende<br />
ERAB-panel og tidligere direktør for<br />
energiministeriets kontor for energiforskning<br />
(nu kontor for videnskab).<br />
»Men hvis man sammensætter en troværdig<br />
komité, har man mulighed for at<br />
gøre emnet uaktuelt i nogen tid. Men det<br />
vil dukke op igen. De troende holder aldrig<br />
op med at tro.«<br />
Og skeptikerne løfter øjenbrynene<br />
mod energiministeriet på grund af en<br />
fornemmelse af politisk pression i forbindelse<br />
med at arrangere mødet mellem<br />
Decker og forskerne i kold fusion. Ifølge<br />
Hekman: »Jeg er fra Michigan. [Energisekretær<br />
Spencer Abraham] er fra Michigan.<br />
Jeg kender ham. Det åbnede døren.«<br />
Men, tilføjer han: »Vi måtte gå<br />
hårdt til den. Vi måtte tilrettelægge en<br />
skudsikker sag, før der kunne blive tale<br />
om et møde.« Endnu en Michigan-forbindelse<br />
er repræsentant Vernon Ehlers<br />
(R-MI), fysiker, der siger, at han »personligt<br />
er meget skeptisk« med hensyn til<br />
kold fusion, men »at tiden formentlig er<br />
inde til en ny vurdering, fordi der foregår<br />
så meget på området, og fordi nogle<br />
af videnskabsmændene på området<br />
kommer fra respekterede institutioner.«<br />
Ehlers siger, at selv om han stillede en<br />
forespørgsel til energiministeriet om at<br />
foretage en vurdering af kold fusion, så<br />
»var der ikke tale om politisk pression.«<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Der findes dog videnskabsfolk, der<br />
ser med sympati på kold fusion. »Der findes<br />
en del mennesker, der investerer deres<br />
tid i dette. De arbejder under betingelser,<br />
der er skadelige for deres karriere.<br />
De mener, at de gør noget, der kan vise<br />
sig at føre til vigtige nye opdagelser«, siger<br />
MIT’s Mildred Dresselhaus, veteran<br />
fra ERAB-panelet og tidligere direktør<br />
for energiministeriets kontor for videnskab.<br />
»Jeg mener, at videnskabsfolk bør<br />
være åbne. Historisk set bliver mange<br />
ting forældede med tiden.« Hun bemærker,<br />
at energiministeriets budget til videnskabelige<br />
undersøgelser ikke har<br />
været forøget i årevis og tilføjer: »Når<br />
man føler sig fattig, investerer man ikke<br />
på langt sigt. Dette er et langsigtet projekt.«<br />
»Det kritiske spørgsmål er: Hvor gode<br />
og anderledes er de nye resultater, som<br />
forskerne i kold fusion kan præsentere?«<br />
siger Allan Bard, kemiker ved University<br />
of Texas i Austin. »Hvis de siger, ’vi er nu i<br />
stand til at reproducere vores resultater’,<br />
så er det ikke godt nok. Men hvis de siger,<br />
’vi får 10 gange mere energi ud nu, og vi<br />
forstår processen’, så vil det være interessant.<br />
Jeg ser ikke noget forkert i at give<br />
disse mennesker en ny høring.« I ERAB’s<br />
gennemgang af kold fusion fra 1989 tilføjer<br />
han: »Der blev beskrevet fænomener<br />
for os, hvor man ikke kunne tilbyde alternative,<br />
mere fornuftige forklaringer.<br />
Man kunne ikke bortforklare det som<br />
værende UFO’er.«<br />
Artiklen er her oversat fra www.physics<br />
today.org, april 2004, under overskriften Issues<br />
and Events. DOE Warms to Cold Fusion.<br />
13
Biomotor:<br />
Verdens første otte-cylindrede stirlingmotor blev sat i drift lige før jul sidste år, og de foreløbige resultater<br />
er meget lovende. Motoren, der er udviklet på Danmarks Tekniske Universitet, har indtil nu kørt ca.<br />
1.300 timer og leveret en el-effekt på 76 kW, hvilket er rekord for stirlingmotorer til flis.<br />
Foto: Henrik Carlsen<br />
Stirlingmotor til biobrændsler<br />
Af Henrik Carlsen<br />
Hotel Burg i Oberlech er ikke et helt almindeligt<br />
østrigsk skisportshotel. Det<br />
hører til de mest eksklusive hoteller i<br />
Østrig – og så står der et flisfyret kraftvarmeværk<br />
med en danskudviklet stirlingmotor<br />
i kedelcentralen under hotellet.<br />
Det lille kraftvarmeværk leverer ca.<br />
32 kW el og 280 kW varme til Hotel Burg<br />
og nabohotellerne. Anlægget har indtil<br />
nu kørt over 7.000 timer med træflis som<br />
brændsel. Først efter ca. 5.000 timer var<br />
14<br />
det nødvendigt med et serviceeftersyn.<br />
Det svarer til, at man kører næsten 15<br />
gange rundt om jorden med 120 km/t i en<br />
lille bil uden at skifte olie eller tændrør.<br />
Den danske stirlingmotor har dermed<br />
vist, at der er basis for at give almindelige<br />
driftsgarantier. Det betyder, at stirlingmotoren<br />
er meget tæt på at kunne introduceres<br />
på markedet.<br />
De mange problemfri driftstimer er et<br />
gennembrud for anvendelse af biobrændsler<br />
til stirlingmotorer. De hidtidige<br />
resultater fra andre projekter i Europa
og USA har været nedslående, fordi slaggedannelse<br />
i løbet af få timers drift har<br />
stoppet afprøvningen.<br />
Men de mange driftstimer er ikke den<br />
eneste nyhed. Hos de østrigske samarbejdspartnere<br />
er verdens første otte-cylindrede<br />
stirlingmotor sat i drift lige før<br />
jul, og de foreløbige resultater ser meget<br />
lovende ud. Motoren har indtil nu kørt<br />
ca. 1.300 timer og leveret en el-effekt på<br />
76 kW, hvilket er rekord for stirlingmotorer<br />
til flis.<br />
Mange års indsats<br />
Den vellykkede driftsafprøvning i Oberlech<br />
er et resultat af næsten 15 års forskning,<br />
udvikling og innovation på Institut<br />
for Mekanik, Energi og Konstruktion på<br />
Danmarks Tekniske Universitet. Den første<br />
brugbare prototype stod klar til afprøvning<br />
i laboratoriet i 1996, og motoren i<br />
Oberlech er tredje generation i udviklingsprocessen.<br />
Siden 1996 har udviklingen været<br />
koncentreret om at forbedre ydelse, virkningsgrad,<br />
driftssikkerhed og servicevenlighed.<br />
Det er først og fremmest Energistyrelsen,<br />
der har finansieret udviklingen,<br />
men også Elkraft, EU og andre udenlandske<br />
finansieringskilder har bidraget.<br />
Det nære samarbejde mellem de danske<br />
og østrigske partnere fører nu til, at resultaterne<br />
fra anlægget i Oberlech fremover<br />
vil blive offentliggjort i tidsskriftet Dansk<br />
BioEnergi.<br />
Som en dampmaskine<br />
Stirlingmotoren er især velegnet til biobrændsler,<br />
fordi forbrændingen ikke<br />
foregår inde i cylinderen som i en almindelig<br />
stempel-motor, men derimod uden<br />
for motoren. Varmen overføres til motoren<br />
via en varmeveksler, som er an-<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
bragt i flisfyrets forbrændingskammer.<br />
Stirlingmotoren minder således mere<br />
om en dampmaskine end en forbrændingsmotor.<br />
Den danske stirlingmotor adskiller sig<br />
fra »almindelige« stirlingmotorer på<br />
flere andre punkter. Den er opbygget på<br />
samme måde som en semihermetisk kølekompressor<br />
til et supermarked. Hele<br />
motoren udgør en lukket enhed, hvor<br />
generatoren er placeret inde i et lukket<br />
krumtaphus på samme måde som elmotoren<br />
i kølekompressoren. Eneste forbindelse<br />
med omgivelserne er de tre elgennemføringer,<br />
der forbinder generatorens<br />
tre faser til el-nettet.<br />
Fire cylindre<br />
I stirlingmotorens fire dobbeltvirkende<br />
cylindre anvendes helium som arbejdsgas.<br />
Arbejdsgassens maksimale middeltryk<br />
er 4,5 MPa, og motoren er designet<br />
til en el-effekt på 35 kW. Den indbyggede<br />
asynkrongenerator er koblet direkte til<br />
nettet, hvilket resulterer i en hastighed<br />
på lidt over 1.000 omdrejninger/minut.<br />
Varmeveksleren, der overfører varmen<br />
fra forbrændingen af træflisen, består<br />
af fire hederpaneler fremstillet af<br />
14 mm rør i et varmefast materiale. De<br />
fire hederpaneler udgør enden af flisfyrets<br />
forbrændingskammer, så stråling<br />
fra forbrændingen kan overføres direkte<br />
til panelerne. Røggasserne fortsætter videre<br />
gennem panelernes konvektionsdel,<br />
hvor der yderligere overføres varme<br />
til stirlingmotorens arbejdsgas.<br />
Stirlingmotorens effekt og virkningsgrad<br />
er stærkt afhængig af hederpanelernes<br />
temperatur og af temperaturen i<br />
kølevandet. Når alle fire hederpaneler<br />
har en temperatur på 740° C, og kølevandet<br />
til og fra motoren er henholdsvis<br />
15
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Stirlingmotoren er især velegnet til biobrændsler, fordi forbrændingen foregår uden for motoren. Varmen<br />
overføres til motoren via en varmeveksler, som er anbragt i flisfyrets forbrændingskammer. Varmen<br />
i røg-gasserne bruges til at forvarme forbrændingsluften til 400-600° C, inden den ledes til<br />
bræn<strong>dk</strong>ammeret. Derved forbedres anlæggets virkningsgrad, men det er fortsat vanskeligt at ud<strong>nyt</strong>te<br />
mere end 50% af energien i den indfyrede flis til stirlingmotoren. Resten omsættes til varme i en såkaldt<br />
’economiser’, mens en mindre mængde bliver tabt i skorstenen. Tegning: Henrik Carlsen<br />
55° C og 70° C, yder motoren 35 kW. Virkningsgraden<br />
for selve motoren er ca.<br />
30%. Det vil sige, at 30% af den varme,<br />
der tilføres motoren, omsættes til el.<br />
Otte cylindre<br />
Den otte-cylindrede stirlingmotor kan i<br />
princippet betragtes som to fire-cylindrede<br />
motorer, der er koblet sammen og<br />
tilsluttet en fælles generator. Fordelen<br />
ved denne konstruktion er først og fremmest,<br />
at man kan tilbyde en motor med<br />
en el-effekt, der er meget attraktiv for<br />
mange anvendelser, uden at udvikle en<br />
16<br />
ny motor fra begyndelsen. En anden fordel<br />
er, at den otte-cylindrede motor har<br />
en mere rolig gang, idet den er bedre afbalanceret<br />
end den fire-cylindrede udgave.<br />
Til gengæld er det noget vanskeligere<br />
at udvikle et fyringssystem, der kan<br />
forsyne alle otte hederpaneler ligeligt<br />
med varme fra forbrændingen.<br />
Den otte-cylindrede motor udgør<br />
fjerde generation i udviklingen af konceptet.<br />
Den er blandt andet udstyret med<br />
nye hederpaneler, der forbedrer motorens<br />
effekt. Under de første 1.300 timers<br />
afprøvning har det da også vist sig, at
ydelsen per cylinder er forbedret med<br />
næsten 20%. Det svarer til, at den fire-cylindrede<br />
motor nu har en el-effekt på 38<br />
kW.<br />
Fyringssystemet<br />
Stirlingmotorens hederpaneler skal som<br />
nævnt have en temperatur på ca. 740° C<br />
under drift for at opnå en tilfredsstillende<br />
ydelse og virkningsgrad. Det er en<br />
meget høj temperatur i et flisfyringsanlæg.<br />
Et af problemerne er, at temperaturen<br />
i røggasserne efter hederpanelerne er<br />
næsten 800° C. For at ud<strong>nyt</strong>te denne varme<br />
bruges røggasserne til at forvarme<br />
forbrændingsluften til 400° C – 600° C, inden<br />
den ledes til bræn<strong>dk</strong>ammeret. Det<br />
forbedrer anlæggets virkningsgrad, men<br />
det er fortsat vanskeligt at ud<strong>nyt</strong>te mere<br />
end 50% af energien i den indfyrede flis<br />
til stirlingmotorens heder. Resten omsættes<br />
til varme i en såkaldt economiser og<br />
en mindre mængde bliver tabt i skorstenen.<br />
Det første fyringssystem til den firecylindrede<br />
stirlingmotor blev udviklet af<br />
Maskinfabrikken REKA i Aars. Siden blev<br />
der indledt et samarbejde mellem Danmarks<br />
Tekniske Universitet og de to østrigske<br />
firmaer MAWERA og BIOS om udvikling<br />
af et anlæg til det mellemeuropæiske<br />
marked.<br />
I de østrigske anlæg foregår primærforbrændingen<br />
af flisen på en fast rist.<br />
Stirlingmotoren er anbragt vandret for<br />
enden af den del af bræn<strong>dk</strong>ammeret,<br />
hvor afbrænding af gasserne foregår efter<br />
tilførsel af sekundærluft. Der er altså<br />
direkte kontakt mellem røggasserne fra<br />
forbrændingen af flisen og stirlingmotorens<br />
hederpaneler.<br />
Det betyder blandt andet, at der af-<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
sættes aske og slagge på hederen. På anlægget<br />
i Oberlech er der derfor installeret<br />
et rensesystem med trykluft, der<br />
kan fjerne askebelægninger under drift.<br />
Desuden er det nødvendigt med en manuel<br />
rensning for hver 500-700 timer afhængigt<br />
af brændslet. Hederpanelerne<br />
på femte generation af motoren er derfor<br />
ændret for at reducere behovet for manuel<br />
rensning.<br />
Forgasning<br />
Forgasning af flisen i en simpel modstrømsforgasser<br />
er en anden måde at reducere<br />
behovet for rensning af hederpanelerne.<br />
En modstrømsforgasser er en lukket<br />
beholder, hvor træflisen tilføres i toppen.<br />
I beholderen opvarmes flisen med meget<br />
beskeden tilførsel af ilt. Derved frigøres<br />
kulilte, brint og tjærestoffer i gasform,<br />
medens træets tørstof (aske) opsamles og<br />
fjernes i bunden af beholderen.<br />
Gassen afbrændes derefter i et<br />
bræn<strong>dk</strong>ammer, der er monteret oven<br />
over stirlingmotorens hederpaneler.<br />
Denne fremgangsmåde er under udvikling<br />
i samarbejde med Babcock & Wilcox<br />
Vølund. De foreløbige resultater er meget<br />
lovende, og det forventes, at anlægget<br />
kan gå i kommerciel drift i 2005.<br />
Henrik Carlsen er professor og ansat på Institut<br />
for Mekanik, Energi og Konstruktion på Danmarks<br />
Tekniske Universitet, hvor han blandt andet<br />
leder det team, der står bag udviklingen af<br />
stirlingmotoren, email hc@mek.dtu.<strong>dk</strong>.<br />
Artiklen er tidligere bragt i tidsskriftet FiB –<br />
Forskning i bioenergi 1, april 2004.<br />
17
Anmeldelse:<br />
Det synkroniserede<br />
univers<br />
Af Eugene F. Mallove<br />
Claude Swanson: The Synchronized<br />
Universe. New Science of the Paranormal.<br />
2003, Poseida Press. 320 s.<br />
www.synchronizeduniverse.com<br />
The Synchronized Universe er et dristigt<br />
og raffineret katalog over tilsyneladende<br />
forbundne fænomener – fx psykokinese,<br />
ESP, remote viewing m.v. – som hvis de er<br />
virkelige overskrider de for tiden accepterede<br />
fysiknormer. Der er altså tale om<br />
fænomener, der i øjeblikket kaldes »paranormale«.<br />
Bogen er i sig selv unik i sin<br />
synteseskabende holdning og i sin præsentation<br />
af solid dokumentation leveret<br />
af en fysiker, som har været igennem den<br />
krævende undervisning ved MIT og<br />
Princeton i almen fysik.<br />
Jeg må tilstå, at jeg opfatter dr. Swanson<br />
som en åndsbeslægtet, selv om jeg<br />
ikke kendte ham personligt, da vi gik i<br />
den samme optagelsesklasse ved MIT. Vi<br />
fik vores eksamen i 1969, han i fysik og<br />
jeg i aero-/astrofysik. Men dr. Swanson,<br />
hvis kætterske syn på naturvidenskabens<br />
arbejdsmetoder viste sig – uafhængigt<br />
– at nærme sig min egen opfattelse,<br />
ville før i tiden have været særdeles skeptisk<br />
over for det overflødighedshorn af<br />
paranormale eksperimenter og observationer,<br />
som han på så overbevisende<br />
måde præsenterer os for. Selv om jeg måske<br />
ikke accepterer alle hans konklusioner<br />
om mange af disse (for mig) ukendte<br />
fænomener og hans forsøg på en tværfaglig<br />
teoretisk forståelse, vil jeg give det-<br />
18<br />
te betydelige arbejde min bedste anbefaling.<br />
Der er tale om en skelsættende bog,<br />
der fortjener en stor udbredelse.<br />
Efter MIT kom Claude Swanson til<br />
Princeton University, hvor han fik sin<br />
Ph.D., også i fysik. I mange år arbejdede<br />
han med forskning og udvikling i en<br />
række forskellige, konventionelle forskningsprojekter<br />
(hvilket han stadig gør)<br />
uden at drømme om, at han en dag ville<br />
komme til at beskæftige sig med det rene<br />
og skære videnskabelige kætteri, endda<br />
inden for mange områder. Nogle af disse<br />
er langt farligere for den nuværende videnskabelige<br />
selvforståelse end »blot«<br />
nye energikilder som fx LENR og vakuum-energi.<br />
Hvad der er meget forfriskende ved<br />
den måde, han nærmer sig stoffet på i<br />
denne bog, er hans store indsats for at<br />
fremskaffe et førstehåndsbevis på nogle af<br />
de såkaldte paranormale fænomener,<br />
som han selv og andre har udforsket. Til<br />
eksempel – oh rædsel – har han taget<br />
billeder af noget, der senere viste sig at<br />
være fotografier af anormale fænomener<br />
i et påstået »hjemsøgt hus«! Da det desuden<br />
ikke har været muligt for ham at<br />
have førstehåndskendskab til alle de<br />
mange forskelligartede fænomener, der<br />
bærer betegnelsen »paranormale«, anerkender<br />
jeg i allerhøjeste grad forfatterens<br />
arbejde med at fremdrage og præsentere<br />
en stor mængde originalmateriale,<br />
så at den interesserede læser selv kan<br />
gå videre med emnet. Et eksempel på et<br />
fænomen, som tidligere har fanget min<br />
interesse, er de tilsyneladende skudsikre<br />
psykokinetiske eksperimenter, som er<br />
blevet foretaget gennem to årtier af prof.<br />
Robert Jahn (tidligere dekan for ingeniørstudiet<br />
ved Princeton) og hans kolleger<br />
ved PEAR (Princeton Engineering Ano-
malies Research). Det er naturligvis et område,<br />
der også tages op i bogen.<br />
Swansons første erfaringer som kætter<br />
fik han tilsyneladende, da han blev<br />
nødsaget til at konkludere, at visse eksperimenter<br />
med »fjernobservation« (remote<br />
viewing), som han var blevet præsenteret<br />
for, forekom ham at være sandfærdige.<br />
Han mindes: »Det var øjeblikket,<br />
hvor jeg blev konfronteret med information,<br />
som jeg hverken kunne afvise<br />
eller forklare.« Fra da af fik han den urovækkende<br />
tanke: »Hvad nu hvis den<br />
moderne videnskab stadig har noget at<br />
lære? Hvad nu hvis nutidens fysik udelader<br />
vigtige sandheder om universet?« Så<br />
sandt som det er sagt!<br />
Efter års undersøgelser lyder hans<br />
svar: »Dette synes at være tilfældet. Der<br />
findes mange fænomener, der er blevet<br />
eftervist i laboratoriet [ja, på hans liste<br />
står også kold fusion], men som mainstream-fysikken<br />
hårdnakket afviser at<br />
indrømme eller anerkende. Hvorfor?<br />
Fordi, gjorde den det, ville det vende op<br />
og ned på fysikkens nuværende verdensbillede.<br />
Men der er også gode nyheder.<br />
Det ville medføre en hidtil uset guldalder<br />
af nye opdagelser og ny teknologi.<br />
Og det ville bringe den moderne naturvidenskab<br />
og religion meget nærmere i<br />
forsøget på at bygge bro over de ældgamle<br />
kløfter, som adskiller dem.«<br />
Swansons mikroskop er præcist fokuseret<br />
på nogle af den moderne fysiks absurde<br />
yndlingsforestillinger. I forbindelse<br />
med en af fysikkens aktuelle antagelser,<br />
at op mod 95% af universets »stof« er<br />
»mørkt« og ukendt, citerer Swanson<br />
Princetons prof. James Peebles: »Det er<br />
pinagtigt, at den dominerende stofform i<br />
universet er hypotetisk. …« Han bifalder<br />
Peebles modstander, astronomen Halton<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Arp, ved at citere følgende: »Sædvanen<br />
med at lade artikler gennemgå en faglig<br />
bedømmelse (peer review), inden de kan<br />
bringes i et fagtidsskrift, er degenereret<br />
til den rene censur. Oprindeligt kunne<br />
bedømmeren hjælpe en forfatter med at<br />
forbedre ve<strong>dk</strong>ommendes artikel ved at<br />
påpege fejl i beregninger og henvisninger<br />
samt fjerne uklarheder m.m., men<br />
forskere bruger for det meste – i deres<br />
brændende interesse for egne teorier –<br />
deres hverv som bedømmer til at afvise<br />
offentliggørelsen af et ethvert resultat,<br />
der måtte vise sig at være i modstrid med<br />
deres egen personlige opfattelse. … Resultatet<br />
er, at den virkeligt nyskabende<br />
forskning i stort omfang nu er blevet en<br />
undergrundsaktivitet.« (Arp, 2000)<br />
Swansons bog gør indtryk, selv om<br />
jeg langt fra er sikker på, at dr. Swansons<br />
forsøg på at udvikle en teori, der omfatter<br />
de behandlede fænomener, går i den<br />
rigtige retning. Men lad det nu ligge. Selv<br />
hvis en brøkdel af de omtalte fænomener<br />
er ægte, vil svaret på spørgsmålet om,<br />
hvordan fænomenerne opstår, skulle findes<br />
i den masseløse, dvs. »masse uden<br />
inerti« eller »stofløse« verden.<br />
Det er en pragtfuld bog, som jeg er<br />
stolt af at kunne anbefale til enhver. Den<br />
er tilsyneladende kun det første bind af<br />
en meget større serie arbejder om anormale<br />
fænomener, som forfatteren har<br />
planlagt, og som kan komme til at medføre<br />
dybtgående ændringer af fysikken.<br />
Vi bør ønske ham held og lykke, mens vi<br />
venter på nye erkendelser. Han har netop<br />
indledt sit nye livsværk.<br />
Denne anmeldelse stod at læse i Infinite Energy<br />
55, maj/juni 2004, s. 39.<br />
19
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Spillefilm om Tesla<br />
- nu på video og DVD<br />
Af Ken Rauen<br />
Video: The Secret of Nikola Tesla. The<br />
Movie. Peter Bozovic som Tesla og Orson<br />
Welles som J. P. Morgan. Instruktion<br />
Kristo Papic. 1982 (1999). 105 min.<br />
The Secret of Nikola Tesla er en glædelig<br />
overraskelse. Godt nok rummer den ingen<br />
hemmeligheder om den mystiske<br />
mands fantastiske videnskab og teknologi,<br />
til gengæld skildrer den personens liv,<br />
en person som næsten er blevet glemt af<br />
historien. Filmen indeholder dog scener<br />
med teknikfascination, herunder nogle<br />
scener fra hans laboratorium i New York<br />
City, hvor der sandsynligvis er be<strong>nyt</strong>tet<br />
fungerende apparater; de blå-hvide lysbuer,<br />
der flimrer gennem rummet udsendt<br />
af store Tesla-spoler, er sandsynligvis<br />
ægte. Effekterne i det fri i scenerne fra<br />
Europa og Colorado Springs er afgjort<br />
skabt af Hollywood.<br />
Filmens betydning ligger i de mennesker,<br />
den portrætterer. Ikke kun Nikola,<br />
men også de mennesker, han omgav sig<br />
med, samt mange af de begivenheder,<br />
der formede historien. Katherine Johnson,<br />
gift med redaktøren af bladet Century,<br />
var den første person, der opdagede,<br />
hvilket exceptionelt menneske Nikola<br />
var. Hun kaldte kærligt Tesla »Nicky«,<br />
og hun fik de bedste og mest menneskelige<br />
sider frem i ham. George Westinghouse,<br />
der var tæt på at være Nikolas<br />
bedste ven og beundrer, kaldte ham<br />
»Nick«. George var en generøs mand,<br />
der var den første, der havde tillid til og<br />
20<br />
støttede Tesla og hans arbejde. Tesla var<br />
på mange måder alt for alvorlig. Generelt<br />
savnede han evnen til socialt samvær,<br />
og han var en meget indadvendt<br />
person. Sammenlignet med sin jævnaldrende<br />
og ligemand, Thomas Edison,<br />
var Tesla en gentleman. Edison er beskrevet<br />
som en gnaven, arrogant og egoistisk<br />
mand, hvilket stemmer overens med<br />
den person, som er portrætteret i Margaret<br />
Cheneys bog, Tesla: Man Out of<br />
Time. Filmen skildrer denne forskel særdeles<br />
tydeligt, og det får os til at forstå,<br />
hvorfor de to berømte opfindere ikke<br />
kunne samarbejde.<br />
Skuespillerne er fremragende og spillet<br />
underholdende. Orson Welles i rollen<br />
som J. P. Morgan, Teslas anden finansielle<br />
støtte, bidrager væsentligt til figurtegningen.<br />
Det står også klart, hvorfor Morgan<br />
met ét slag standsede for pengestrømmen<br />
til Wardenclyffe (hvor Long<br />
Islands landlige bondemiljø i det tidlige<br />
1900-tal for øvrigt er skildret historisk<br />
korrekt). Morgan så Teslas drømme om<br />
at transmittere elektromagnetisk kraft<br />
(ikke kun radiosignaler som hans samtidige,<br />
Marconi, der også optræder i filmen)<br />
som en trussel mod hans chance
for at tjene masser af penge. Morgan<br />
støttede Tesla som en form for leg. Tesla<br />
morede ham. Thomas Edison, Teslas<br />
konkurrent, var Morgans kortspillende,<br />
whiskey-drikkende kammerat.<br />
Filmen røber Nikolas personlige tilbøjeligheder<br />
som fx hans overdrevne<br />
sundhedsdyrkelse i forbindelse med<br />
rent sølvtøj og andre ting, hans stærke<br />
bånd til moderen (som nærede hans<br />
sværmeriske side som barn), hans holdning<br />
til kvinder og hans dybt forankrede<br />
etik. Thomas Edison var kendt for at<br />
være modstander af vekselstrøm, idet<br />
han stædigt fastholdt sin forkærlighed<br />
for jævnstrøm. Edison demonstrerede<br />
sin bedrageriske grusomhed og sine<br />
hensynsløse forretningsmetoder, da han<br />
offentligt henrettede hunde med elektrisk<br />
stød fra vekselstrøm for at illustrere<br />
jævnstrømmens påståede overlegenhed.<br />
Tesla fandt en måde at gendrive<br />
hans påstande på, og filmen indeholder<br />
en meget overraskende og spændings-<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
fyldt scene – en rigtig techno-thriller! Tesla<br />
var en ærlig mand, men han kendte også<br />
til alle julelegene. Og hans humor slog<br />
igennem mange gange.<br />
Blandt de mange farverige personer<br />
omkring ham kan nævnes Mark Twain<br />
med sit ukuelige vid. Twain var en af<br />
Teslas gode venner, og med Twains humor<br />
og skarptskårne personlighed opdager<br />
man en ny facet af den hemmelighedsfulde<br />
Nikola Tesla, som skildres lige<br />
så godt eller bedre end de nærgående bøger,<br />
der er skrevet om denne mand, der<br />
måske er den største opfinder i nyere tid.<br />
For videnskabsentusiasten er filmen<br />
særdeles underholdende. Morsomme<br />
scener med et stænk historisk dokumentation!<br />
Anmeldelsen er fra Infinite Energy 48, marts/<br />
april 2003. Nummeret indeholder meget andet<br />
stof om Nikola Tesla. Videoen kan fås hos<br />
www.infinite-energy.com. Bemærk at videoen<br />
kun fås i NTSC-format og på DVD.<br />
Spørgsmål & Svar<br />
Hvor mange generelle relativister skal der til for at skifte en pære?<br />
Der skal 2 generelle relativister til for at skifte en pære. Den ene holder<br />
pæren, den anden drejer universet.<br />
Hvor mange økonomer skal der til for at skifte en pære?<br />
Der skal også 2 økonomer til. Den ene holder godt fast i stigen, den anden<br />
skifter pæren.<br />
Men hvor mange sagførere skal der til?<br />
Så mange som kunden har råd til.<br />
Og hvor mange ingeniører?<br />
Man behøver faktisk ikke en ingeniør for at skifte en pære.<br />
Hvor mange EDB-programmører skal der til for at skifte en pære?<br />
Ingen, det er et hardware-problem.<br />
21
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Da jeg nu gennem mange år har både<br />
læst og hørt om Methernithas fantastiske<br />
el-energiapparater, og dertil gjort mig<br />
mange tanker uden at jeg alligevel er<br />
kommet i gang med at afprøve ideerne,<br />
har jeg derfor besluttet at delagtiggøre<br />
eventuelle interesserede i, hvad jeg tror<br />
og mener om dette; i håb om at kunne<br />
skubbe lidt til udviklingen. Jeg kunne<br />
tænke mig at plukke en af Methernithamaskinerne<br />
lidt i stykker; eller dele den<br />
op i nogle afsnit. Så det tænker jeg mig:<br />
l. Allerførst den del som laver den<br />
høje spænding: influensmaskinen.<br />
100 kilovolt, hellere mere, f.eks.<br />
1 MV.<br />
2. Den del som holder maskinen i<br />
gang.<br />
3. Den del som producerer eller opfanger<br />
og afgiver energi. Den klart<br />
mest interessante del af det hele.<br />
22<br />
Forum<br />
Lidt om energikonvertere<br />
Influensmaskiner har vi efterhånden set<br />
mange af, nogle bedre end andre. Og at<br />
holde dem kørende kan jo gøres på mange<br />
måder, så disse to punkter hopper jeg<br />
over og prøver at beskrive, hvordan jeg<br />
tror del 3. fungerer.<br />
Den høje spænding er en vigtig ingrediens,<br />
men gør det ikke alene. Påfører<br />
man højspænding på 2 kondensatorer<br />
(som er tætte og kan holde til den tilførte<br />
spænding) på hver deres ene pladesæt,<br />
den ene – og den anden +, vil der automatisk<br />
opsamles en lige så høj spænding<br />
på det frie pladesæt, men med modsat<br />
polaritet.<br />
Dog skal dette pladesæt have ledende<br />
forbindelse til en god stor overflade i fri<br />
luft, for at opladningen kan ske med tilstrækkelig<br />
hastighed. Det er denne energi,<br />
man kan ud<strong>nyt</strong>te. Hvis man her på<br />
dette stadium forsøger at anvende den<br />
opsamlede energi, får man i bedste fald<br />
en gnist, og så er DEN energi væk. Den<br />
skal først ledes igennem en bifilarviklet<br />
spole, som har den egenskab, at den får<br />
elektriciteten til at flyde langsommere.<br />
En bifilarviklet spole er i denne forbindelse<br />
en etlags spole, viklet på et rør af
isolationsmateriale, diam. 10-12 cm,<br />
30-50 cm lang; viklet tæt med 2 parallelle<br />
tråde 1-1,5 mm CuL, som blot forbindes<br />
sammen i den ene ende (trådtykkelse og<br />
vindingstal i relation til max strøm). Når<br />
den opsamlede elektricitet har passeret<br />
bifilarspolen og er fyldt på en passende<br />
almindelig kondensator, kan effekten beregnes<br />
og behandles ud fra almindelig<br />
kendt viden om kondensatorers op- og<br />
afladning.<br />
Svend Djernæs<br />
4800 Nykøbing F<br />
Oesterles »gyldne snit«<br />
I <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> 50 har jeg anmeldt Otto<br />
Oesterles bog Goldene Mitte: Unser einziger<br />
Ausweg. Desværre har ingen (eller<br />
kun ganske få?) lånt dette yderst interessante<br />
værk, der findes i vores bibliotek.<br />
Det skyldes måske delvis den omstændighed,<br />
at tysksprogede skrifter sjældent<br />
læses, medens skandinavisk og især engelsk<br />
litteratur udlånes i langt større<br />
grad.<br />
Da dagens computerteknik tillader<br />
skanning af skrifter og oversætterprogrammer<br />
hjælper ved læsningen, skulle<br />
det også for dem, der føler sig svag i det<br />
tyske, være muligt at indse dette vigtige<br />
materiale!<br />
Jeg vil her erindre om, at DIFØT opstod<br />
som et sidestykke til det tyske DVS<br />
(DVR), og at læsningen af grundlæggeren<br />
dr. Hans Niepers bog samt besøg på<br />
hans kongresser var vigtige. Nieper anbefalede<br />
læsningen af tidsskriftet raum<br />
&zeit. Også besøg i Svejts, SAFE’s (igen<br />
en aflægger af DVS) opståen og læsningen<br />
af NET-Journal har inspireret til mange<br />
aktiviteter. I dag koncentrerer interes-<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
sen sig om dr. Hartmut Müller, der også<br />
er af tysk oprindelse og skriver artikler i<br />
raum&zeit.<br />
I <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> 59 findes to artikler om<br />
Oesterles besøg i Danmark, hvoraf den<br />
første, skrevet af Arne Christensen, er en<br />
genlæsning værd. Den anden artikel, skrevet<br />
af Ernst Rasmussen, handler om besøget<br />
i Tønder og sammenligningen af<br />
Arne Gabs og Otto Oesterles tyngdeteori.<br />
Både min boganmeldelse og gengivelsen<br />
af foredraget i København kan<br />
ikke rumme Oesterles omfattende viden,<br />
og derfor vil jeg anbefale bogen,<br />
hvor også for mig ved en genlæsning<br />
sprang nogle artikler i øjnene, der giver<br />
et bud på nogle gåder og problemer:<br />
Det gyldne snit.<br />
Den multinationale stat.<br />
Den forsvundne gasteori.<br />
Om et mere retfærdigt pengesystem,<br />
der bremser de umætteligt rige, hvis<br />
griskhed gør de fattige fattigere<br />
uden hensyn til miljøet (et emne<br />
som DIFØT-medlemmet Ib Bang<br />
også behandler i sin bog).<br />
En forklaring på hvordan homøopati<br />
virker.<br />
Hvorfor urbraget ikke kan være rigtig.<br />
Om tiden.<br />
Kvalitet fremfor kvantitet.<br />
Hvorfor anvendes de nye energier,<br />
endnu ikke?<br />
Er disse energier farlige?<br />
Og meget, meget mere, samt henvisninger<br />
til andre forskere og deres skrifter.<br />
Albert Hauser<br />
7160 Tørring<br />
23
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Biomassen glemt<br />
Siden den 1. januar 2003 er der praktisk<br />
taget ikke blevet opført elproducerende<br />
biomasseanlæg i Danmark. Årsagen har<br />
ganske enkelt været, at politikerne ikke<br />
har formået at opstille rammer for afregning<br />
af elproduktionen for anlæg opført<br />
efter udgangen af 2002.<br />
Med den energipolitiske aftale, der<br />
blev indgået den 29. marts i år, tyder alt<br />
nu på, at det igen bliver muligt at bygge<br />
biogasanlæg. Det er selvfølgelig et fremskridt,<br />
som ikke mindst Brancheforeningen<br />
for Biogas har en stor del af æren for.<br />
Det er blot ærgerlig, at der er tale om en<br />
alt for kortsigtet løsning.<br />
Ifølge det nye forlig skal biogasanlæg,<br />
der opføres inden udgangen af 2008,<br />
have en fast pris på 60 øre/kWh i 10 år og<br />
40 øre/kWh i yderligere 10 år. Derefter<br />
skal elproduktionen afregnes på almindelige<br />
markedsvilkår.<br />
De 60 øre/kWh svarer nogenlunde til,<br />
hvad anlæggene får i dag. Men de eksisterende<br />
anlæg er næsten alle opført<br />
med betydelige anlægstilskud, og alligevel<br />
har mange af dem haft svært ved at få<br />
økonomien til at hænge sammen.<br />
Problemet forstærkes af, at biogasanlæggene<br />
ikke får gavn af de elprisstigninger,<br />
der kommer når der bliver mangel<br />
på CO 2 -kvoter. Anlæggene får en fast<br />
pris, som bliver mindre værd med årene,<br />
så reelt er der tale om, at man over en årrække<br />
afskaffer det miljøtillæg, som kunne<br />
sætte skub i udbygningen med biogasanlæg.<br />
I forligsteksten er det kun biogasanlæggene<br />
der er omtalt – andre former for<br />
elproducerende biomasseanlæg er overhovedet<br />
ikke nævnt. Politikerne har<br />
24<br />
Biogasanlæg kan få en afgørende rolle i udvikling<br />
af det økologiske jordbrug. Biogasanlæg<br />
kan ud<strong>nyt</strong>te den gylle og dybstrøelse, som allerede<br />
findes i økologisk jordbrug. Dertil kan<br />
suppleres med græs fra kløvergræsmarker eller<br />
fra de enge, som ellers vil gro til, når EU’s landbrugsreform<br />
gør det uøkonomisk at afgræsse<br />
dem. Foto: biopress<br />
åbenbart ikke forestillet sig, at der fremover<br />
skal bygges andre former for elproducerende<br />
biomasseanlæg.<br />
Af bemærkninger til lovforslaget<br />
fremgår det, at anlæg der er nettilsluttet<br />
inden den 31. december 2004, kan få<br />
samme afregningsvilkår som biogasanlæg,<br />
men herefter hedder taksten markedsprisen<br />
på ca. 20 øre/kWh plus et miljøtillæg<br />
på 10 øre/kWh. Det svarer til<br />
cirka halvdelen af den pris anlæggene<br />
får i dag.<br />
Det er uforståeligt, at politikere på<br />
den måde vil lukke et område, som på en<br />
omkostningseffektiv måde kan reducere<br />
klimaproblemet, forbedre miljøet, skabe<br />
arbejdspladser og øge eksporten. Men<br />
det hænger formentlig sammen med, at<br />
bioenergien ikke har de samme dygtige<br />
lobbyister som vin<strong>dk</strong>raftindustrien, elværkerne<br />
og fjernvarmeværkerne.<br />
Lars Baadstorp<br />
Dansk BioEnergi 74
Kort<strong>nyt</strong><br />
Brintkøretøj på vej<br />
Et <strong>nyt</strong> dansk forskningsprojekt med fremtid<br />
i blev for første gang præsenteret på Dan-<br />
Miljø-messen i Herning i begyndelsen af<br />
maj. Det kombinerede el- og brintdrevne<br />
køretøj er parat til at blive grundigt testet.<br />
ErhvervsBladet bragte en omtale af begivenheden:<br />
Brintkøretøjer næsten smager af fjern<br />
fremtid. Ikke desto mindre blev et sådant<br />
køretøj præsenteret på årets DanMiljømesse<br />
tidligere på året. En af bidragsyderne<br />
i udviklingen, A. Flensborg, Herning<br />
Maskinfabrik A/S, har imidlertid ikke<br />
nævnt projektet med en eneste stavelse i<br />
virksomhedens årsberetning for 2003.<br />
– Det har vi ikke, fordi det ikke er muligt<br />
at sige noget præcist om fremtidsudsigterne<br />
for produktet. Vi har imidlertid<br />
vist, at serieproducerede brintkøretøjer<br />
ikke er nogen fremtidsutopi. Vi har også<br />
vist, at vi kan være med til udviklingsprojekter<br />
af denne kaliber, forklarer<br />
direktør Henning Mølkjær, A. Flensborg.<br />
Prototypen, der blev præsenteret på<br />
DanMiljø-messen, er en el-drevet transport-truck<br />
fremstillet hos A. Flensborg.<br />
Når strømmen i truckens normale batterier<br />
er opbrugt, tager brinten over og<br />
fremstiller strøm. Affaldsproduktet er<br />
vand.<br />
Ifølge Henning Mølkjær har interessen<br />
for køretøjet været stor i ind- og udland,<br />
men det er alt for tidligt at udnævne<br />
produktet til et guldæg.<br />
– Der er mange ting, som skal på plads<br />
først. Der skal være et marked, der skal<br />
være tilgængelig brint, og vi skal op i et<br />
produktionsvolumen, hvor priserne<br />
dykker. Du kan sammenligne det med<br />
computere for 15 år siden. Dengang havde<br />
private jo ikke råd til en computer. Sådan<br />
er det med brintkøretøjer i dag. De<br />
befinder sig på samme niveau, siger han.<br />
Ifølge Henning Mølkjær vil en egentlig<br />
serieproduktion dog relativt hurtigt<br />
kunne etableres. Det brintdrevne køretøj<br />
er udviklet i et samarbejde, der har involveret<br />
mange parter i det midt- og vestjyske.<br />
Bag projektet står foruden A. Flensborg,<br />
Ringkøbing amt, Green City Denmark,<br />
Institut for MiljøEnergi, Herning,<br />
Zees A/S i Ikast, MiniCrosser i Snejbjerg og<br />
ingeniørstuderende fra Handels- og IngeniørHøjskolen<br />
i Herning.<br />
ErhvervsBladet 03.06.04<br />
Bioanlæg til 700 mio. kr.<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Den stadig voksende usikkerhed for verdens<br />
stabile forsyning med fossile brændstoffer<br />
gør det mere og mere interessant med alternative<br />
energiløsninger. Landmænd i Sønderjylland<br />
har set perspektivet og er gået<br />
sammen om at etablere en fabrik til produktion<br />
af bioethanol, der er velegnet som<br />
brændstof til biler. ErhvervsBladet skriver<br />
om planerne:<br />
Inden for få år vil benzinen i de fleste<br />
europæiske biler være iblandet mindst<br />
10% bioethanol, sprit, og det vil åbne et<br />
stort marked for produktion af det nye<br />
biobrændstof.<br />
Sønderjyske landmænd arbejder derfor<br />
bistået af rådgivningsvirksomheden<br />
25
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
COWI på inden for 3 år at etablere en fabrik<br />
til 700 mio. kr., der skal producere<br />
150.000 m 3 bioethanol om året. Beslutningen<br />
ventes truffet inden årets udgang,<br />
når en undersøgelsesfase er afsluttet,<br />
og interessen blandt investorer er afklaret.<br />
Projektchef i COWI, Erik C. Wormslev,<br />
oplyser, at fabrikken skal placeres<br />
centralt i forhold til råvarerne, hvede fra<br />
marker fra Kolding-området til Nordtyskland<br />
og i forhold til transportveje.<br />
Derfor taler meget for en beliggenhed<br />
ved den sønderjyske motorvej.<br />
– Det er interessant at arbejde med nyskabelser,<br />
og dette bliver første gang, der<br />
seriøst arbejdes på at producere motorbrændstoffer<br />
baseret på landbrugsprodukter.<br />
Bioethanol er et godt alternativ til<br />
de kendte fossile brændstoffer, og det vil<br />
kunne mindske afhængigheden af olieleverancer<br />
fra urolige dele af verden, siger<br />
Erik C. Wormslev.<br />
De fleste vestlige lande har tiltrådt Kyoto-aftalen,<br />
der forpligter dem til at nedbringe<br />
udledningen af CO 2 , og her kan<br />
bioethanol komme til at spille en vigtig<br />
rolle. EU har siden vedtaget et rammedirektiv,<br />
der forpligter medlemslandene<br />
til senest 1. juli i år at lave en handlingsplan<br />
for, hvordan de vil nå målene på<br />
transportområdet. Mange lande har reageret<br />
ved at fritage biobrændstoffer for<br />
afgifter.<br />
En fabrik i den svenske by, Norrköping,<br />
er allerede i drift, og flere produktionsanlæg<br />
i Europa er under opførelse.<br />
Det planlagte anlæg i det sydlige Jylland<br />
får brug for ca. 450.000 ton hvede årligt,<br />
og den producerede mængde sprit vil<br />
være nok til, at halvdelen af den danske<br />
26<br />
EU favoriserer atomkraft<br />
og fossile brændsiler<br />
I løbet af de sidste 30 år er der<br />
brugt ca. 60 mia. euro på forskning<br />
og udvikling af atomkraft –<br />
betydelig mere end til nogen anden<br />
energikilde. I EU’s seneste<br />
Rammeprogram for Forskning<br />
og Teknologisk Udvikling bliver<br />
atomkraft-teknologi tildelt 1,2<br />
mia. euro, mens vedvarende<br />
energi kun får 390 mio. euro.<br />
Atomkraftindustrien har også<br />
været favoriseret via lån givet<br />
under Euratom Traktaten – i alt<br />
3,2 mia. euro siden 1977.<br />
EU-kommissionen har i perioden<br />
1994-2003 go<strong>dk</strong>endt statsstøtte<br />
til kulsektoren i medlemslandene<br />
på over 60 mia.<br />
euro.<br />
Den Europæiske Investeringsbank<br />
har mellem 1990 og 2003<br />
udlånt 18 mia. euro til energiprojekter.<br />
Heraf gik kun 323<br />
mio. til vedvarende energi<br />
(van<strong>dk</strong>raft ikke medregnet).<br />
Antony Frogatt<br />
bilpark kan tilsættes 10% til brændstoffet.<br />
Produktionen af bioethanol foregår<br />
groft sagt ved, at hvede forsukres og forgæres<br />
i store tanke, hvorefter tørstoffet<br />
fjernes og anvendes til foderformål, og<br />
spritten destilleres. Hver dag vil 15 tankbiler<br />
med sprit forlade produktionsstedet.<br />
Sønderjysk Landboforening er initiativ-
tager til projektet, og en del af ejerskabet<br />
vil formentlig blive placeret hos producenter.<br />
For landmændene i området vil<br />
det kunne betale sig at inddrage braklagte<br />
marker, idet hveden vil kunne dyrkes<br />
med hektarstøtte på disse arealer.<br />
Med en markedspris på ca. 3 kr. pr. liter<br />
på bioethanol og salg af tørstoffer til<br />
foderbrug ventes omsætningen på det<br />
nye produktionsanlæg at passere en<br />
halv mia. kr. årligt. Også beskæftigelsesmæssigt<br />
vil det nye bioprojekt fylde godt<br />
i det sønderjyske landskab, idet der ventes<br />
ca. 50 direkte ansatte, og Erik C.<br />
Wormslev regner med faktor fire, så den<br />
samlede direkte og afledte beskæftigelse<br />
bliver på ca. 250.<br />
Frede Madsen<br />
ErhvervsBladet 21.04.04<br />
UFO’er over Mexico<br />
Rapporter om UFO-observationer når sjældent<br />
frem til den såkaldt seriøse presse. En<br />
undtagelse var de 11 UFO’er, der blev observeret<br />
af mexicanske jagerfly den 5. marts<br />
2004.<br />
Det mexicanske luftvåben har frigivet video-optagelser<br />
af 11 mystiske flyvende<br />
objekter over Mexico. Optagelserne viser<br />
de lysende objekter i hastig bevægel-<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
se hen over himlen, oplyser nyhedsbureauet<br />
AP.<br />
De uidentificerede flyvende objekter<br />
blev optaget på infrarød film af mexicanske<br />
jagerpiloter, der opdagede UFO’erne<br />
på himlen i forbindelse med en rutinepatrulje<br />
rettet mod narko-smuglere i begyndelsen<br />
af marts.<br />
– Om jeg var bange? Ja, en lille smule,<br />
fordi vi var oppe imod noget, vi aldrig<br />
har oplevet før, fortæller German Marin,<br />
der er radaroperatør. Kun tre af UFO’erne<br />
var synlige på radaren, men på de<br />
infrarøde optagelser er det tydeligt at<br />
tælle sig frem til 11.<br />
– Jeg kan ikke sige, hvad det var… men<br />
jeg er overbevist om, at de var fuldstændig<br />
virkelige, fortæller Mario Adrian Vazquez,<br />
der var operatør for det infrarøde<br />
kamera. Han fastholder, at optagelserne<br />
på ingen måde er manipulerede.<br />
De mexicanske fly forsøgte at følge efter<br />
de mystiske objekter, der befandt sig i<br />
3.500 meters højde, og kaptajn major<br />
Magdaleno Castanon oplyser, at de kunne<br />
mærke, at vi fulgte efter dem.<br />
En mexicansk journalist, Jaime Maussan,<br />
der i mere end 10 år har interesseret<br />
sig for UFO’er kalder optagelserne for<br />
»historiske«.<br />
– Der findes hundredvis af videooptagelser<br />
af UFO’er, men ingen der har støtte<br />
fra noget lands militær… De væbnede<br />
styrker videregiver ikke forfalskninger«,<br />
siger Jaime Maussan ifølge AP.<br />
Anders Børsmose<br />
Politiken.<strong>dk</strong> 12.05.04<br />
27
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
28<br />
Den fascinerende tryllestav<br />
’Electric Spacecraft’ er et amerikansk forskernetværk og tidsskrift. Folkene<br />
bag har udviklet en elektrostatisk »tryllestav«, som kan bruges til<br />
demonstration af elektrostatiske principper.<br />
’Electro Wand Kit’ indeholder foruden »tryllestaven«<br />
2 flyveringe, 1 90 cm lang flyvestrimmel,<br />
1 opladeligt stykke stof, brugsanvisning.<br />
Vores forståelse af elektrostatikken er i<br />
alt væsenligt baseret på teori. Derfor er<br />
iagttagelser og eksperimenter med<br />
egnede redskaber meget velkomne.<br />
Den elektrostatiske tryllestav (am. Electro<br />
Wand) er en simpel, men innovativ<br />
måde at demonstrere de grundlæggende<br />
principper for statisk elektricitet på<br />
over for unge, videbegærlige hjerner.<br />
Den appellerer til alle aldre, hvad enten<br />
formålet er undervisning eller underholdning.<br />
Ideen til legetøjet fik Richard Hull og<br />
Charles Yost, efter at Richard havde anskaffet<br />
flere ruller aluminiumovertruk-<br />
Susan Carswell har held med at holde en<br />
Mylar-strimmel i luften.<br />
ket bånd af Mylar (angiveligt brugt af<br />
militæret til radarbeskyttelse af fly). Efter<br />
at have eksperimenteret med forskellige<br />
kombinationer af materialer og<br />
stavformer blev grundelementerne til<br />
Electro Wand Kit valgt ud.<br />
Inkluderet i sættet er staven, en let<br />
aluminiumovertrukket Mylar-ring, en<br />
Mylar-strimmel og et stykke opladeligt<br />
stof. Anvendelsen er simpel. En elektrostatisk<br />
ladning overføres til plastikstaven<br />
ved at gnubbe den med tøjstykket.<br />
Når Mylar-strimlen rører staven, vil<br />
nogle ubundne negative ladninger på<br />
staven overføres til den metalliserede<br />
Mylar. De overskydende negative ladninger<br />
vil fordele sig over Mylar’en.<br />
Med en hurtig rysten af staven, slipper<br />
Mylar’en fri. De negative ladninger på
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
T. R. Leary, medlem af HEAS (High Energy Amateur Scientists), eksperimenterer her med en<br />
»hjemmelavet« model af den elektrostatiske »tryllestav«. Ringen har en diameter på 60 cm.<br />
Richard Hull og medlemmer af gruppen har gennemført mange eksperimenter med forskellige<br />
stavudformninger og Mylar-strimler.<br />
staven frastøder de negative ladninger<br />
på Mylar’en, hvilket får strimlen til at<br />
hæve sig adskillige centimeter over staven.<br />
Med lidt behændighed kan man<br />
ved at bevæge staven få strimlen til at<br />
hæve sig og styre den i adskillige minutter.<br />
Der kan foretages mange eksperimenter<br />
med »tryllestaven«. Fx kan man<br />
undersøge, hvordan forskellige former<br />
for strimler opfører sig, hvordan effek-<br />
ten er afhængig af luftfugtigheden og<br />
om objekter i omgivelserne har indflydelse<br />
på effekten.<br />
Hvis man ikke har mod på at konstruere<br />
sin egen model, kan man for en<br />
beskeden pris købe et færdigt sæt ved<br />
henvendelse til cay@electricspace<br />
craft.com. På netværkets hjemmeside<br />
www.electricspacecraft.com kan man<br />
læse mere om den elektrostatiske tryllestav<br />
og se et videoklip. ESJ<br />
29
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
30<br />
ICCF 11<br />
Den 11. Internationale Konference om<br />
Kold Fusion<br />
Konferencen afholdes i år i Marseilles,<br />
Frankrig, i dagene<br />
31. oktober – 5. november 2004<br />
Arrangørerne skriver bl.a. følgende om<br />
konferencens formål og baggrund:<br />
ICCF 10 i Cambridge ved Boston betød et<br />
stort videnskabeligt skridt fremad. Løbende<br />
demonstrationer i hele konferenceperioden<br />
viste, at lavenergi-kernereaktioner<br />
(LENR) forekommer i virkelighedens<br />
verden. Der er beviser for overskudsvarme,<br />
heliumdannelse, transmutation og<br />
partikeldetektion. Teorierne forbedres og<br />
kan nu forklare de fleste af de observerede<br />
data.<br />
Udvalg af konferencens temaer:<br />
- Produktion af overskudsvarme<br />
- Elektrokemiske eksperimenter<br />
- Eksperimenter med plasmaudladning<br />
- Kerneaffald<br />
- Transmutationer<br />
- Partikeldetektering<br />
- Demonstrationer<br />
- Teorier<br />
Ved ICCF 10 vedtoges det, at termen<br />
»kold fusion« ikke længere var passende<br />
for forskningsområdet, idet kernefusion<br />
kun udgør en del af de reaktioner, der foregår<br />
under eksperimenterne. Betegnelsen<br />
»atomvidenskaben om fortættet stof«<br />
(Condensed Matter Nuclear Science)<br />
forekommer mere præcist. Et <strong>nyt</strong> selskab<br />
er blevet stiftet, International Society for<br />
Condensed Matter Nuclear Science<br />
www.iscmns.org.<br />
Vi ønsker at gøre ICCF 11 til et ægte vendepunkt,<br />
således at området opnår den i<br />
årevis ventede bevågenhed.<br />
Flere oplysninger om programmet, deltagergebyr<br />
og in<strong>dk</strong>vartering på<br />
www.iccf11.org<br />
Gabs’ hjørne<br />
JORDENS VÆKST<br />
Videnskaben siger, at Jorden er 4,5 milliarder<br />
år gammel. Det er nok et slag på tasken,<br />
så jeg vil også vælge en alder.<br />
Vi ved, at fra vore skosåler og ind til midten<br />
af Jorden er der 6.500 kilometer,<br />
så jeg vælger at forøge Jordens alder med<br />
50% til 6,5 milliarder år, så ser det lettere<br />
ud.<br />
Alder: 6.500.000.000 år<br />
Afstand til jordens centrum: 6.500.000 m<br />
i snit udvides jorden med en meter pr.<br />
1.000 år.<br />
Der er 3.000 meter ind til 100 grader<br />
Der er 1.500 meter ind til 50 grader<br />
Der er 750 meter ind til 25 grader<br />
Hvis det koldeste sted på Jordens overflade<br />
er 25 grader, plus det Solen føjer til,<br />
så er det tæt på at være slut.<br />
Nu ved vi, at jo større Jorden er,<br />
jo hurtigere bliver den endnu større.<br />
Den har aldrig vokset så hurtigt før,<br />
som den gør nu.<br />
Det må vi have klarhed over. Derfor må I<br />
skaffe verdens mest følsomme termometer<br />
og placere det i en dybde, så Solens<br />
virkning ikke betyder noget for at få klarhed<br />
over, hvor lang tid vi har endnu.<br />
Tønder 12.07.04<br />
Gabs meddeler, at hans næste bog, Det<br />
materielle univers, antagelig u<strong>dk</strong>ommer<br />
omkring oktober måned.<br />
Da det var <strong>nyt</strong>, sagde folk,<br />
at det ikke var sandt.<br />
Senere, da sandheden ikke længere<br />
kunne skjules, sagde folk,<br />
at det ikke var vigtigt.<br />
Og da vigtigheden ikke længere<br />
kunne benægtes, sagde folk,<br />
at det ikke var <strong>nyt</strong>.<br />
William James
Forenings<strong>nyt</strong><br />
Opløsning af RQM-konto?<br />
Da RQM trods tidligere løfter stadig ikke<br />
har bragt en generator på markedet, vil<br />
jeg opløse den dertil oprettede samlekonto.<br />
Såfremt ingen reagerer med en lys<br />
idé, der kan anvende de opsamlede midler<br />
på en anden, fornuftig måde, vil jeg<br />
returnere pengene til de respektive givere.<br />
Vi har jo anvendt nogle af midlerne<br />
til in<strong>dk</strong>øbet af et Meyl-eksperimentersæt,<br />
men længere kommer vi vel ikke.<br />
Jeg vil kun bebrejde RQM for deres<br />
optimistiske løfter, men ikke for deres fiasko,<br />
da heller ingen anden organisation i<br />
verden har haft succes med et tilsvarende<br />
produkt.<br />
Desværre lader Beardens »final solution«,<br />
hans MEG eller nogen anden endelig<br />
løsning stadig vente på sig, og jeg<br />
må give Peter Lindemann (www.freeenergy.cc)<br />
ret i hans bedømmelse, at fri<br />
energi blokeres af følgende 4 grunde:<br />
1) Pengemonopolet, som ligger i hænderne<br />
på de rigeste familier i verden,<br />
der fremtidig ønsker at kontrollere<br />
100% af alle kapitalressourcer i verden.<br />
2) Nationale regeringer, der ønsker opretholdesen<br />
af den »nationale sikkerhed«.<br />
3) Bedrag og uærlighed, der bringer de<br />
virkelige gennembrud i vanry.<br />
4) En ikke-krævende offentlighed, der<br />
slår sig til tåls med de herskende tilstande.<br />
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
Derfor anbefaler han, at private bygger<br />
deres egen løsning, hvad der sågar er<br />
tilladt efter patentloven! Methernitha og<br />
sikkert mange andre har allerede gjort<br />
dette, og såfremt det sker i et bofællesskab,<br />
kan det gavne flere end selve praktikeren.<br />
Albert Hauser<br />
Aalevej 41<br />
7160 Tørring<br />
Torias idégrundlag<br />
DIFØT arrangerer besøg for medlemmerne<br />
på virksomheden Toria<br />
A/S lørdag den 25. september. Toria<br />
A/S er et projekt- og idéudviklingsfirma,<br />
der primært arbejder inden<br />
for energi- og miljøområdet.<br />
Virksomheden skriver om sit<br />
idégrundlag: »Vi tror på, at det er<br />
vigtigt at efterlade naturen og miljøet<br />
i en bedre stand, end da vi<br />
modtog dem fra vore forældre.<br />
Mange af vore projekter forsøger<br />
at bidrage til en renere atmosfære,<br />
et renere grundvand samt<br />
bedre og sundere fødevarer.<br />
Firmaet arbejder også med projekter<br />
til fremme af innovativ industriel<br />
udvikling ved at lette overførsel<br />
af viden og ideer fra uddannelsesinstitutioner<br />
til små og mellemstore<br />
virksomheder.«<br />
31
<strong>diføt</strong> <strong>nyt</strong> 76.1<br />
KOMMENDE MØDER<br />
Generalforsamling 2004<br />
ONSDAG DEN 1. SEPTEMBER afholdes<br />
i henhold til vedtægterne den ordinære<br />
generalforsamling med følgende dagsorden:<br />
1. Valg af dirigent.<br />
2. Go<strong>dk</strong>endelse af dagsorden.<br />
3. Formandens beretning.<br />
4. Arbejdsudvalgenes beretning.<br />
5. Kassereren fremlægger regnskabet.<br />
6. Valg til bestyrelsen.<br />
7. Formanden redegør for planerne<br />
for det kommende år.<br />
8. Eventuelt.<br />
På valg er Mogens Larsen, bestyrelsesmedlem,<br />
Poul Schriver, suppleant og<br />
Børge Frøkjær-Jensen, revisor. Mogens<br />
Larsen ønsker ikke genvalg til bestyrelsesposten,<br />
men vil gerne vælges som<br />
suppleant og fortsætte sit hverv som kasserer.<br />
Arne Christensen ønsker at nedlægge<br />
sin bestyrelsespost.<br />
Eugene Mallove interview<br />
Efter generalforsamlingen mindes vi<br />
den nyligt afdøde Eugene Mallove.<br />
DIFØT er i besiddelse af et 3 timer langt<br />
interview, som vi bringer uddrag af.<br />
Besøg på virksomheden Toria A/S<br />
LØRDAG DEN 25. SEPTEMBER arrangerer<br />
DIFØT som et led i efterårets mødevirksomhed<br />
et besøg hos virksomheden<br />
Toria A/S i Ebeltoft. Ejeren, ingeniør<br />
Børge Christensen, vil fortælle om de<br />
projekter, virksomheden arbejder med<br />
og om de vanskeligheder, der er forbundet<br />
med at søsætte sådanne projekter.<br />
Besøget afvikles efter følgende program:<br />
32<br />
09.05 Afgang fra Valby station med 888/<br />
Abildskov busser til Ebeltoft via<br />
Odden.<br />
12.30 Ankomst til Toria. Orientering om<br />
Torias virksomhedsidé og udviklingsprojekter<br />
og forevisning af<br />
projekter. Spørgsmål og svar/drøftelser.<br />
15.00 Besøget afsluttes.<br />
18.20 Ankomst Valby station.<br />
Pris:<br />
Billet tur/retur udgør (ved samlet køb)<br />
320,00 kr.<br />
Tilmelding inden 22. september:<br />
Poul Schriver<br />
tel 3929 7030<br />
email poulschriver@hotmail.com<br />
En præsentation af virksomheden kan<br />
læses på side 31 og på www.toria.<strong>dk</strong>.<br />
En aften med kold fusion<br />
TIRSDAG DEN 26. OKTOBER samler vi<br />
op på den seneste udvikling inden for<br />
kold fusion, en forkætret energiteknologi,<br />
som er ved at få fodfæste og som vækker<br />
stigende interesse inden for den<br />
etablerede forskerverden. Der vil blive<br />
vist videouddrag fra den internationale<br />
konference om kold fusion 2003 i Cambridge<br />
nær Boston (se <strong>diføt</strong> · <strong>nyt</strong> 73).<br />
<br />
Mødested: Østerbrohuset<br />
Århusgade 103, 2100 København Ø<br />
Mødetid: 19.30<br />
Entré: Medlemmer 30 kr., gæster 50 kr.<br />
(gælder kun mødet 26.10.)<br />
I pausen kan der købes the, kaffe m.m. i<br />
medborgerhusets udsalg. -red