friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
På økosystem- og landskabsniveau spiller både biologiske og fysisk/kemiske forhold ind.<br />
På økosystemniveau er centrale processer vand- og stofkredsløb samt vegetationens og<br />
faunaens udvikling. Vegetationens retningsbestemte udvikling over en længere tidsperiode<br />
betegnes succession. Det antages, at vegetationen gennem en række stadier udvikler sig<br />
mod et klimaksstadium, der er bestemt af klimaet og den lokale jordbund og topografi. I<br />
Danmark vil det de fleste steder være blandet løvskov. Eksempler på eksisterende klimaksstadier<br />
i Danmark er ellesump, kildevæld og klithede. Undervejs kan der være en række<br />
subklimaks stadier af kortere eller længere varighed. Successionen kan også afbrydes i<br />
kortere eller længere perioder via f.eks. afbrænding eller græsning (Petersen & Vestergaard,<br />
1993).<br />
På landskabsniveau er vigtige processer vandets og vindens dynamik. Disse processer skaber<br />
bl.a. tidevandsbevægelser, erosion, nedbør, oversvømmelser og transport og aflejring<br />
af jord, sand, grus og sten (Nygaard et al, 1999).<br />
2.1.3 Forstyrrelse<br />
Ordet forstyrrelse defineres i Politikens store ordbog som ’en udefrakommende, uønsket<br />
afbrydelse’ eller ’afvigelse fra den normale tilstand’. Vores forståelse af begrebet refererer<br />
til den effekt, der kan være af en påvirkning forårsaget af friluftsliv.<br />
2.1.3.1 Økologisk definition<br />
I relation til en økologisk definition er begrebet forstyrrelse hverken positivt eller negativt<br />
ladet, men refererer blot til en ændring i en eksisterende (normal)tilstand. Forstyrrelse defineres<br />
i Van Andel & Van den Bergh (1987) som; ”en ændring i forholdene som indvirker<br />
på den normale funktion af et biologisk system”.<br />
Ovenstående definition af forstyrrelse rejser imidlertid en række spørgsmål, bl.a. om hvad<br />
der er det biologiske systems normale funktion. Det giver f.eks. ikke i dansk sammenhæng<br />
mening at tage udgangspunkt i naturområder, der er helt upåvirkede af menneskelige aktiviteter,<br />
når man skal vurdere friluftsaktiviteters forstyrrende effekt.<br />
Pickett et al. (1989) definerer forstyrrelse som ”en ændring i den minimale struktur 1 i et<br />
objekt, som er forårsaget af en faktor, der er ekstern i forhold til det niveau der har interesse”.<br />
Denne definition sætter sig ud over ovenstående definitionsproblemer. Samtidig kan<br />
definitionen anvendes på alle økologiske niveauer. Definitionen afhænger imidlertid af at<br />
man i hvert tilfælde kan erkende den minimale struktur. Lidt mere hold på begreberne opnås<br />
ved at begrænse forstyrrelse til menneskelige forstyrrelser. Herom siger Bolduc & Gullemette<br />
(2003): ”Menneskelig forstyrrelse er en menneskelig aktivitet, som forårsager en<br />
ændring i stofskifte og/eller adfærd hos et dyr.” Ud fra denne definition kan alle danske<br />
arter, der er stabile eller i fremgang, siges på artsniveau at være mere eller mindre tilpasset<br />
det aktuelle niveau af menneskelige forstyrrelser. Men på individniveau kan der naturligvis<br />
være tale om menneskelig forstyrrelse f.eks. i form af bortskræmning og andet. Keller<br />
(1991) betegner det som en forstyrrelse når dyr (fugle) viser en synlig ændring i deres adfærd<br />
som følge af at mennesker nærmer sig. Van der Zande et al. (1984) definerer forstyr-<br />
1 Ved minimal struktur forstås det system af enheder, der interagerer på en sådan vis, at de vedbliver med at<br />
eksistere. En organiseret struktur.<br />
23