friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2 Teoretisk indføring<br />
Dette kapitel giver en teoretisk indføring i de relevante biologiske forhold og begreber.<br />
Indføringen omfatter en biologisk funderet definition af bl.a. forstyrrelse og stress, resistens,<br />
resiliens og tolerance. Der vil også være en opdeling og definition af forskellige effekttyper<br />
samt bl.a. sårbarhed og bæreevne. Der gives en vurdering af både umiddelbare og<br />
potentielle langsigtede effekter på alle økologiske niveauer. Også potentielle effekter på<br />
naturkvaliteten beskrives. I relation til forstyrrelse vil der også være en samfundsmæssigt<br />
funderet gennemgang.<br />
Formålet med kapitlet er at skabe grundlag for en biologisk forståelse for de aktuelle problemstillinger<br />
i forhold til friluftsliv samt skabe udgangspunkt for vurdering af de mulige<br />
langsigtede konsekvenser af friluftslivet effekter på den danske natur. Diskussionerne vil<br />
bidrage til at se naturområderne som komplekse systemer, der er påvirket af en lang række<br />
fysiske, kemiske og biologiske forhold og processer. Målet er at præsentere friluftsaktiviteternes<br />
effekter på en nuanceret måde.<br />
2.1 Økologiske begreber og teori<br />
I dette afsnit søges det kort at beskrive præmisserne for den danske natur, som den ser ud i<br />
dag. Hensigten er at få beskrevet de forhold, der er centrale for at kunne forstå friluftsaktiviteternes<br />
mulige langsigtede påvirkninger af naturen og konsekvenserne heraf. Med andre<br />
ord vil afsnittet give en basis for rapportens senere vurderinger af, om og evt. hvordan friluftsaktiviteter<br />
påvirker centrale kvaliteter i naturen. Fokus vil være på biologiske forhold<br />
og processer og kun i mindre grad på grundlæggende fysisk/kemiske faktorer som vand,<br />
energistrømme, næringsstoffer, klima m.v.<br />
2.1.1 Økologiske niveauer<br />
Når man ønsker at forstå biologiske forhold er det centralt at beskæftige sig med processer<br />
på alle skalaniveauer. De forskellige økologiske niveauer er baseret på en kombination af<br />
funktionsopdeling og rumlig skala og beskrivelsen må samtidig være baseret på en kombination<br />
af videnskabelige og administrative opdelinger.<br />
Det laveste niveau vil normalt være individniveau og det højeste det globale niveau. Her<br />
imellem niveauerne: population, art, samfund, biotop /naturtype /økosystem og landskab.<br />
Vi anvender følgende praktiske definitioner:<br />
Et individ er en organisme, der tilhører en bestemt art. En art er en gruppe af dyr eller<br />
planter, der i alle væsentlige træk er ens, og som indbyrdes kan forplante sig og få levedygtigt<br />
afkom. Populationer er samlinger af individer af samme art, der lever inden for et<br />
bestemt område. Samfund kan defineres som en kombination af arter, der forekommer på<br />
et areal under ensartede økologiske forhold (Petersen & Vestergaard, 1993). En biotop er<br />
et levested for planter og dyr. Ofte ser man ordene biotop og levested anvendt synonymt<br />
med ordet habitat. Men strengt taget betegner habitat en arts generelt foretrukne levested<br />
f.eks. ’på muldbund i bøgeskov’ og ikke et konkret sted. Habitat betegner altså en artskarakter,<br />
hvor biotop er noget der beskriver landskabet.<br />
21