friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
friluftslivets friluftslivets friluftslivets friluftslivets ... - Naturstyrelsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fra arbejde? Er al tid udenfor fabriksporten eller kontoret fritid? Og er det ude at være inde<br />
på sportspladsen, i kahytten, teltet eller sommerhuset?<br />
Friluftsrådet har valgt at sætte friluftsliv i tæt relation til hverdagen. Rådet ser ikke kun<br />
friluftsliv, som noget der dyrkes i weekender og ferier, men også som de daglige oplevelser<br />
på vej til og fra skole og arbejde, eller når hunden luftes (Friluftsrådet 1997). Vi ønsker<br />
heller ikke at afgrænse os principielt fra sådanne friluftsaktiviteter.<br />
Den løsning, vi har valgt, er, at vi koncentrerer os om indiskutable former for friluftsliv.<br />
Dvs. hverken cykelturen til eller fra arbejdspladsen eller supermarkedet, men den der har<br />
sig selv eller en anden fritidsaktivitet som mål eller klart delmål. Og mht. ude og inde vil vi<br />
koncentrere os om de aktiviteter, hvor det at være ude under åben himmel er en uadskillig<br />
eller meget væsentlig del af den samlede aktivitet. Derfor kommer kahytten, teltet og<br />
sommerhuset med i vores synsfelt, men ikke parcelhushaven, selvom det måske er netop<br />
her, at en meget væsentlig del af danskernes udendørs aktiviteter i fritiden foregår (Agger<br />
2002a).<br />
Når vi ikke tager haven med, og dermed er på linje med den Natur og Miljøpolitiske Redegørelse<br />
(Miljø- og Energiministeriet 1999), skyldes det bl.a., at spektret af aktiviteter og<br />
tilhørende effekter på naturen hermed ville blive voldsomt udvidet med alt spændende fra<br />
hobbypræget jordbrug, forskellige former for leg til ”indendørsagtige” aktiviteter som selskabelighed<br />
og avislæsning. Haven glider umærkeligt over i udestuen (Frandsen 2003). Vi<br />
skal bevæge os lidt længere væk fra huset. Byparken kan opfattes som et grænsetilfælde, –<br />
der hvor friluftslivet begynder (Kaltenborn pers. komm. 2003)<br />
En anden afgrænsning der kan volde problemer er den mellem friluftsliv og visse former<br />
for sport. Både svenskerne og Miljø- og Energiministeriet (1999) udelader sporten. Herom<br />
siges det i den norske stortingsmelding: ”Al udendørs aktivitet i områder, hvor der er basis<br />
for naturoplevelser, kan karakteriseres både som idræt og friluftsliv.” Hermed berøres friluftsaktiviteternes<br />
multidimentionalitet – de har ofte mere end et formål, et af dem er ofte<br />
naturoplevelse. Vi har dem med i alle tilfælde, også uanset om de foregår organiseret eller<br />
som ikke organiseret individuel færden. Men de konkurrenceprægede organiserede aktiviteter,<br />
for så vidt at de foregår på faste anlæg ligger dog perifert, i forhold til det vi har beskæftiget<br />
os med.<br />
Der kan som antydet ligge en del politiske overvejelser bag valget af definition. Vi har<br />
valgt bredt for at skaffe os albuerum, for dermed at bidrage til, at friluftslivet ses i bred<br />
sammenhæng med det øvrige samfund. I norsk friluftslivsforskning taler man i øvrigt hellere<br />
om fritidsbrug af natur, for derved at undgå en del af definitionsproblemerne, og de<br />
politiske værdidiskussioner der kan ligge bag.<br />
1.1.2 Naturen<br />
Den ovennævnte udgrænsning af haven hænger også sammen med den måde, vi vælger at<br />
afgrænse naturen på. En almindelig definition er, at naturen er de vilde dyr og planter og<br />
deres levesteder. Denne definition lider imidlertid af, at mange vilde dyr og planter lever<br />
på steder, som de fleste af os ikke ville kalde natur f.eks. i vores huse og haver.<br />
12