Professioner som (trold)spejl for arbejdet i den ... - Nyt om Arbejdsliv
Professioner som (trold)spejl for arbejdet i den ... - Nyt om Arbejdsliv
Professioner som (trold)spejl for arbejdet i den ... - Nyt om Arbejdsliv
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
Henning Salling Olesen<br />
Professionelt arbejde og professionelles læring er eksemplariske <strong>for</strong> betydningen af<br />
læring og vi<strong>den</strong> i fremti<strong>den</strong>s arbejdsliv. Artiklen diskuterer med baggrund i eksempler<br />
fra undersøgelser af ingeniører, praktiserende læger og sygeplejsker især subjektive<br />
aspekter af professionerne. S<strong>om</strong> alternativ til det generaliserede sociologisk professionsbegreb<br />
<strong>for</strong>eslås et økologisk professionsbegreb, der lægger vægt på samspillet<br />
mellem konkrete opgaver og konkrete mennesker, og opstiller en rammemodel <strong>for</strong><br />
empirisk undersøgelse af <strong>for</strong>holdet mellem professionen <strong>s<strong>om</strong></strong> arbejdsorganisation,<br />
professionens vi<strong>den</strong>sbase og de professionelles livshistorie.<br />
<strong>Arbejdsliv</strong>s<strong>for</strong>skningen har traditionelt<br />
ikke beskæftiget sig meget med professioner<br />
og professionsuddannelse, muligvis<br />
<strong>for</strong>di de betragtes <strong>s<strong>om</strong></strong> lidt specielle og/eller<br />
privilegerede <strong>om</strong>råder. Det har til gengæld<br />
<strong>den</strong> almene sociologi, af grunde <strong>s<strong>om</strong></strong> jeg<br />
skal k<strong>om</strong>me tilbage til <strong>om</strong> lidt. Jeg vil i <strong>den</strong>ne<br />
artikel vise, hvordan analyser af de subjektive<br />
aspekter af professioner og professionsuddannelse<br />
kan sige noget interessant<br />
<strong>om</strong> <strong>arbejdet</strong>s betydning i det udfoldet moderne<br />
– med baggrund i livshistorisk empiri.<br />
Der er et par grunde til at beskæftige sig<br />
mere med professionsbegrebet og med professionerne<br />
i arbejdslivs<strong>for</strong>skningen. Den<br />
ene er <strong>den</strong> banale, at det snart er en majoritets-problemstilling.<br />
Afhængig af afgrænsningen<br />
er det en meget stor del af arbejdsfunktionerne<br />
i de højtudviklede samfund,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> er professionelle eller på vej til at blive<br />
noget, der ligner. Det er også blevet betydeligt<br />
vanskeligere at trække grænser mellem<br />
professioner og andre erhverv. Analyse af<br />
professionelt arbejde og professionelle må<br />
alene af <strong>den</strong>ne grund have en større plads i<br />
empirisk arbejdslivs<strong>for</strong>skning.<br />
Samtidig vil jeg mene, at det kan være<br />
tankevækkende i <strong>for</strong>hold til gængse tænkemåder<br />
og problemstillinger i arbejdslivs<strong>for</strong>skningen<br />
at genoverveje, hvad der er det<br />
særlige ved professioner. Man kan spørge<br />
sig selv <strong>om</strong> de problemstillinger, <strong>s<strong>om</strong></strong> tegner<br />
sig på de professionelle arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder,<br />
ikke også (i tiltagende grad) vil vise sig at<br />
være relevante <strong>for</strong> alle mulige andre arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder.<br />
Hvis man stiller de rigtige<br />
spørgsmål, kan <strong>for</strong>skning i professionernes<br />
arbejdsliv måske vise sig at <strong>for</strong>egribe nogle<br />
udviklingsten<strong>den</strong>ser i arbejdslivet generelt.<br />
Hvis man skal tage slagordet “Vi<strong>den</strong>ssamfundet”<br />
alvorligt, må man <strong>for</strong>stå det<br />
sådan at samfundet <strong>for</strong>andres kvalitativt fra<br />
at være organiseret <strong>om</strong>kring <strong>arbejdet</strong>s<br />
mængde (og dets akkumulation <strong>s<strong>om</strong></strong> kapital)<br />
til at være organiseret <strong>om</strong>kring <strong>arbejdet</strong>s<br />
vi<strong>den</strong>sindhold og beherskelse af vi<strong>den</strong><br />
(<strong>s<strong>om</strong></strong> basis <strong>for</strong> akkumulation). Vi bliver<br />
altså i tiltagende grad “vi<strong>den</strong>sarbejdere” eller<br />
“vi<strong>den</strong>de arbejdere”.<br />
<strong>Professioner</strong>ne er en række specifikke og<br />
historisk vigtige <strong>om</strong>råder af vi<strong>den</strong>sbaseret<br />
arbejde organiseret i en særlig samfunds-<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 77
mæssig <strong>for</strong>m. Det er i sig selv spæn<strong>den</strong>de at<br />
se, <strong>om</strong> <strong>den</strong>ne <strong>for</strong>m <strong>for</strong> samfundsmæssig organisering<br />
af vi<strong>den</strong>sbaseret arbejde <strong>for</strong>tsat<br />
vil være fremherskende i et “vi<strong>den</strong>ssamfund”,<br />
eller vi vil se andre <strong>for</strong>mer. De klassiske<br />
professioner (ingeniør, arkitekt, læge,<br />
jurister) har spillet en afgørende rolle i moderniseringen<br />
og rationaliseringen af samfundet.<br />
Denne rolle kan på mange <strong>om</strong>råder<br />
synes at være et overstået kapitel, <strong>s<strong>om</strong></strong> var<br />
vigtigt så langt, men ikke er det længere.<br />
Disse klassiske professioner synes at være i<br />
en fremadskri<strong>den</strong>de opløsningsproces – deres<br />
vi<strong>den</strong>smæssige grundlag bliver mindre<br />
entydigt, monopoliseringen af <strong>arbejdet</strong> undergraves<br />
objektivt, og deres legitimitet anfægtes.<br />
Samtidig bliver imidlertid stadig flere<br />
andre <strong>om</strong>råder af samfundets liv baseret<br />
på systematiseret vi<strong>den</strong>sanvendelse, og stadig<br />
flere erhverv søger at definere sig <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
professioner. Psykologerne har etableret en<br />
autorisation <strong>for</strong> klinisk arbejde i et <strong>for</strong>søg på<br />
at (gen)vinde professionsstatus. Men først<br />
og fremmest tales <strong>om</strong> professionalisering af<br />
nye arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder, i takt med at mellemuddannelserne<br />
bliver mere teoretiske.<br />
Begrebet profession bruges der<strong>for</strong> i dag i en<br />
bredere og mindre entydig betydning end<br />
<strong>den</strong> klassiske profession, og professionalisering<br />
har tilsynela<strong>den</strong>de aldrig fyldt en større<br />
rolle i samfundet end i dag (jeg ser i <strong>den</strong>ne<br />
sammenhæng bort fra de betragtelige terminologiske<br />
<strong>for</strong>skelle mellem <strong>for</strong>skellige<br />
sprog<strong>om</strong>råder og intellektuelle traditioner).<br />
“Semi-professionerne” bestræber sig netop<br />
på at genopdyrke <strong>den</strong> klassiske professions<strong>for</strong>ståelse<br />
<strong>for</strong> deres <strong>om</strong>råde. Bliver de så “rigtige”<br />
professioner? Eller får begrebet ny betydning?<br />
Et indlysende spørgsmål er, hvorvidt<br />
professioner i fremti<strong>den</strong> <strong>for</strong>tsat vil skille<br />
sig ud <strong>s<strong>om</strong></strong> en særlig slags arbejde, der adskiller<br />
sig både fra “almindeligt lønarbejde”<br />
og selvstændig erhvervsvirk<strong>s<strong>om</strong></strong>hed, eller<br />
<strong>om</strong> der vil optræde en <strong>for</strong>m <strong>for</strong> “konvergens”<br />
mellem de <strong>for</strong>skellige typer af arbejde.<br />
Det er nemt at se paralleller til f. eks.<br />
78 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
håndværksfags udvikling under industrialiseringen<br />
– men det er vigtigere at se på det<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> særligt kendetegner professionerne<br />
end at finde tilsynela<strong>den</strong>de historiske mønstre.<br />
Jeg vil pege på fire kendetegn, <strong>s<strong>om</strong></strong> plejer<br />
at blive anset <strong>for</strong> karakteristika ved det<br />
professionelle arbejde til <strong>for</strong>skel fra meget<br />
andet arbejde:<br />
• <strong>den</strong> enkelte professionelle legemliggør en<br />
bestemt vi<strong>den</strong>skabeligt baseret k<strong>om</strong>petence<br />
• at være professionel indebærer en i<strong>den</strong>tifikation<br />
med <strong>den</strong>ne vi<strong>den</strong>sbasis<br />
• professionen har monopol på visse arbejdsfunktioner,<br />
vurderinger og afgørelser<br />
• <strong>den</strong> professionelle har et samfundsmæssigt<br />
ansvar <strong>for</strong> faglig kvalitet, men også en<br />
stor auton<strong>om</strong>i, ikke blot i udførelsen men<br />
også i definitionen af <strong>den</strong> faglige kvalitet.<br />
Disse kendetegn kan være prøvesten på<br />
professionskategoriens signifikans og stabilitet.<br />
Men man kan også se på professionerne<br />
under <strong>den</strong> synsvinkel, at de er særlige<br />
historiske versioner af nogle almene <strong>for</strong>hold,<br />
og undersøge i hvilket <strong>om</strong>fang de<br />
nævnte karakteristika er tilstede eller opstår<br />
i andre erhverv.<br />
Det er jo ikke tilfældigt, at professioner<br />
har spillet en central rolle i moderne sociologi<br />
– det er, <strong>for</strong>di de har været centrale m<strong>om</strong>enter<br />
i moderniseringen, – men også <strong>for</strong>di<br />
professionernes særlige organisation af<br />
<strong>arbejdet</strong> bogstavelig talt legemliggør nogle<br />
centrale træk ved moderniseringen: Rationaliseret<br />
opgaveløsning, arbejdsdeling og<br />
det enkelte individs <strong>for</strong>mning i <strong>den</strong>ne arbejdsdelings<br />
ramme og betingelserne <strong>for</strong> at<br />
holde sammen på et moderne samfund.<br />
Forholdet mellem det moderne samfunds<br />
k<strong>om</strong>pleksitet og <strong>den</strong> professionelles subjektive<br />
orientering og i<strong>den</strong>titet syntes at udgøre<br />
et “flaskeskib”. Grundlæggende samfundsmæssige<br />
<strong>for</strong>hold er på eksemplarisk
vis samlet i konkrete menneskers vi<strong>den</strong>, erfaring<br />
og følelser og skal udfolde sig gennem<br />
muligheder og dilemmaer i disse menneskers<br />
livsperspektiver.<br />
Specielt i <strong>for</strong>hold til aktuelle problematiseringer<br />
af <strong>for</strong>holdet mellem subjekt og vi<strong>den</strong><br />
– er det <strong>den</strong> første, der besidder <strong>den</strong> an<strong>den</strong><br />
eller er det <strong>den</strong> an<strong>den</strong>, der konstituerer<br />
<strong>den</strong> første? – kan man måske sige, at professioner<br />
og professionsuddannelse udgør en<br />
historisk konkretisering. Spørgsmålet vedr.<br />
de subjektive aspekter af professioner – professionsi<strong>den</strong>titet,<br />
læring, <strong>for</strong>holdet mellem<br />
vi<strong>den</strong> og subjekt – kan måske også bidrage<br />
til <strong>for</strong>ståelsen af, hvad jeg hellere vil kalde<br />
<strong>den</strong> udfoldede modernitet –, dvs. et samfund<br />
hvor <strong>for</strong>estillingen <strong>om</strong> vi<strong>den</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> en<br />
alment gyldig og retningsgivende størrelse<br />
er afløst af en (næsten) alt<strong>om</strong>fattende refleksivitet<br />
– kendetegnet af at al vi<strong>den</strong> og<br />
rationalitet er til diskussion, og <strong>den</strong> subjektive<br />
tilegnelse af bestemte <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> rationalitet<br />
er et permanent i<strong>den</strong>titetsarbejde.<br />
Jeg ræsonnerer <strong>s<strong>om</strong></strong> sagt med baggrund i<br />
livshistorisk <strong>for</strong>skning i <strong>for</strong>skellige professionsgruppers<br />
<strong>for</strong>hold til deres arbejde og fag,<br />
– herunder nogle empiriske interviewundersøgelser<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> inddrages i eksempel<strong>for</strong>m, – og<br />
et aktuelt projekt <strong>om</strong> praktiserende lægers<br />
arbejdsbetingelser og professionelle i<strong>den</strong>titeter.<br />
Det er ikke, <strong>for</strong>di jeg her vil fremlægge<br />
disse specifikke eksempler <strong>s<strong>om</strong></strong> selvstændig<br />
empirisk <strong>for</strong>skning. Tværtimod: Det er snarere<br />
sådan, at jeg vil bruge disse eksempler til<br />
at pejle nogle temaer <strong>for</strong> professions(uddannelses)<strong>for</strong>skning,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> kan have et mere alment<br />
perspektiv. Til dette hører de særlige<br />
<strong>for</strong>hold vedrørende professionelles i<strong>den</strong>tifikation<br />
med deres professionelle rolle og<br />
k<strong>om</strong>petence. I nogle tilfælde er det åbenlyst<br />
noget, <strong>s<strong>om</strong></strong> er en <strong>for</strong>udsætning <strong>for</strong> at udføre<br />
det konkrete arbejde or<strong>den</strong>tligt, men under<br />
alle <strong>om</strong>stændigheder ser det ud til, at <strong>den</strong><br />
anerkendelse af k<strong>om</strong>petence, vi<strong>den</strong> og arbejdsmonopol<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> professionerne nyder,<br />
<strong>for</strong>udsætter eller producerer en i<strong>den</strong>tifikati-<br />
on med det grundlag, hvorpå anerkendelsen<br />
bygger. <strong>Professioner</strong> er noget man er.<br />
Det, <strong>s<strong>om</strong></strong> træder frem i de professionelles<br />
subjektive horisont, er konkrete <strong>for</strong>midlinger<br />
af samfundsmæssige <strong>for</strong>hold, hvoraf<br />
nogle er specifikke – knyttet til arbejdsprocessernes<br />
indhold og til tekniske og organisatoriske<br />
<strong>om</strong>stændigheder – mens andre<br />
måske er af mere generel og grundlæggende<br />
karakter. Det, <strong>s<strong>om</strong></strong> særlig har interesseret<br />
mig, er <strong>den</strong>ne subjekt-objekt-dialektiske<br />
<strong>for</strong>midling, – <strong>s<strong>om</strong></strong> måske i det konkrete tilfælde<br />
kan fremtræde <strong>s<strong>om</strong></strong> en objekt-subjekt-dialektik,<br />
hvor <strong>den</strong> enkelte professionsudøver<br />
skal <strong>for</strong>hold sig til samfundsmæssige<br />
<strong>for</strong>andringer, <strong>s<strong>om</strong></strong> ændrer hans/<br />
hendes arbejde, liv- og i<strong>den</strong>titet. Det medium<br />
han/hun skal gøre det i, er knyttet til<br />
<strong>den</strong> vi<strong>den</strong>sbasis eller tænkemåde, <strong>s<strong>om</strong></strong> konstituerer<br />
professionen.<br />
Jeg vil først fremlægge nogle eksempler<br />
på udviklingen in<strong>den</strong> <strong>for</strong> tre professionelle<br />
arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder og derefter mere teoretisk<br />
og metodisk diskutere dem i et alment arbejdslivsperspektiv.<br />
Det er eksempler, der<br />
repræsenterer feltets <strong>for</strong>skellighed: – to af<br />
de gamle klassiske professioner kontra en af<br />
de “opk<strong>om</strong>mende”, – to maskuline kontra<br />
en feminin profession – og et teknisk-tingsligt<br />
kontra et “menneskearbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råde”.<br />
Disse dimensioner svarer nogenlunde til<br />
Hellbergs T- kontra L-profession (Hellberg<br />
1985) og til <strong>den</strong> dikot<strong>om</strong>i, <strong>s<strong>om</strong></strong> Sarfatti-Larsons<br />
klassiker anvender (1977). I <strong>den</strong>ne <strong>for</strong>stand<br />
svarer de til de differentierings-begreber,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> er <strong>for</strong>muleret i <strong>for</strong>søget på at klassificere<br />
enkeltprofessioner in<strong>den</strong> <strong>for</strong> et alment<br />
professionsbegreb.<br />
Det “rigtige ingeniørarbejde”, der<br />
<strong>for</strong>svandt, men stadig lever i<br />
professionen<br />
Ingeniørprofessionen er en veletableret<br />
profession, <strong>s<strong>om</strong></strong> blev etableret og opnåede<br />
sin status i sammenhæng med <strong>den</strong> indu-<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 79
strielle revolution. Ingeniøren fik en social<br />
helterolle, der <strong>for</strong>tættede <strong>for</strong>estillinger <strong>om</strong><br />
modernisering, teknisk rationalitet, materiel<br />
velstand og fremgang, <strong>s<strong>om</strong></strong> på det tidspunkt<br />
var uproblematiske, men <strong>s<strong>om</strong></strong> i dag<br />
fremstår langt mere belastede og <strong>om</strong>stridte.<br />
Den industrielle arbejdsdeling skabte først<br />
og undergravede dernæst ingeniør<strong>arbejdet</strong>s<br />
nøglerolle – mens det manuelle arbejde<br />
blev aut<strong>om</strong>atiseret, blev ingeniørarbejde<br />
industrialiseret, specialiseret og kontrolleret.<br />
Ingeniørernes i<strong>den</strong>tifikation med ingeniør<strong>arbejdet</strong><br />
løsnes, og – gennem 60’erne<br />
talte man <strong>om</strong> “<strong>den</strong> nye arbejderklasse” af<br />
ingeniører og teknikere (Mallet 1969). Tilsvarende<br />
udviklinger kan ses i andre professioner<br />
senere – det ser ud til at ingeniørernes<br />
arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råde er mest føl<strong>s<strong>om</strong></strong>t over <strong>for</strong><br />
teknologisk udvikling og økon<strong>om</strong>isk <strong>for</strong>anderlighed.<br />
Nye teknologier, – især in<strong>for</strong>mationsteknologi,<br />
– har erstattet ingeniørarbejde og<br />
har løsgjort det fra <strong>den</strong> fysiske produktion i<br />
tid og rum. Nye opgaver k<strong>om</strong>mer op, og<br />
nye rekrutteringsveje u<strong>den</strong> <strong>den</strong> traditionelle<br />
baggrund i teknisk erfaring og teknik-fascination<br />
bliver almindelige. Outsourcing<br />
og nye produkter (f. eks. infotainment) og<br />
tjenesteydelser skaber nye virk<strong>s<strong>om</strong></strong>heder,<br />
f.eks. små service- og software- producenter.<br />
Ikke desto mindre synes professionens<br />
historie at have aflejret en stærk, <strong>om</strong>end<br />
ikke nødvendigvis meget præcis, <strong>for</strong>estilling<br />
<strong>om</strong> “rigtigt ingeniørarbejde” hos professionens<br />
medlemmer. Ingeniørers relation<br />
til deres specifikke job er <strong>for</strong>midlet<br />
gennem et billede af traditionelt ingeniørarbejde,<br />
– selv<strong>om</strong> dette faktisk er ved at<br />
<strong>for</strong>svinde <strong>s<strong>om</strong></strong> følge af teknologiudviklingen.<br />
I en række livshistoriske interviews<br />
med ingeniører, vi har gennemført 1 , var<br />
<strong>den</strong> mest slående observation, at de næsten<br />
alle tenderer imod at se deres job <strong>s<strong>om</strong></strong> “ikke<br />
rigtigt ingeniørarbejde” (se også Buch 1999,<br />
Christensen m.fl. 1999, Salling Olesen<br />
80 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
2001 og 2003). Der er naturligvis en stor variation<br />
selv i vores begrænsede materiale,<br />
fra sønnen af en gründer-entreprenør – dvs.<br />
en håndværker, der byggede sin virk<strong>s<strong>om</strong></strong>hed<br />
op til en industri, – <strong>s<strong>om</strong></strong> mere eller<br />
mindre skæbnebestemt bliver ingeniør og<br />
overtager familievirk<strong>s<strong>om</strong></strong>he<strong>den</strong>, til <strong>den</strong> unge<br />
kvindelige ingeniør <strong>s<strong>om</strong></strong> selv var god til<br />
matematik og fysik i skolen og blev inspireret<br />
af sin fars arbejde <strong>s<strong>om</strong></strong> selvstændig<br />
rådgivende ingeniør. Men de allerfleste er<br />
mandlige og maskuline.<br />
Ingeniørprofessionen er mandlig <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
alle de klassiske professioner. Professionens<br />
medlemmer er mænd, og <strong>den</strong>s <strong>for</strong>estillingsver<strong>den</strong><br />
tilhører udpræget en maskulin ver<strong>den</strong><br />
– på <strong>den</strong> ene side baseret på maskuline<br />
praksisfelter, og på <strong>den</strong> an<strong>den</strong> side også <strong>for</strong>bundet<br />
med maskuline <strong>for</strong>estillinger <strong>om</strong> at<br />
erobre ver<strong>den</strong> – (ikke med våben, men med<br />
teknologi) – og at bringe rationalitet og<br />
moderne tider til tilbagestående samfund.<br />
Den industrielle arbejdsdeling mellem ingeniøren<br />
og <strong>den</strong> ligeledes mandlige arbejder<br />
kan ses <strong>s<strong>om</strong></strong> en spaltning af maskuliniteten,<br />
hvor rationalitet, vi<strong>den</strong> og auton<strong>om</strong>i<br />
gik til ingeniøren, og udvi<strong>den</strong>de repetition<br />
og afhængighed blev arbejderens del.<br />
At undersøge ingeniørers professionelle<br />
i<strong>den</strong>tifikation i en tid, hvor <strong>den</strong>s objektive<br />
sociale basis er under <strong>for</strong>andring, er det<br />
samme <strong>s<strong>om</strong></strong> at studere maskuline i<strong>den</strong>titetsprocesser<br />
i opbrud. Hvordan håndterer<br />
(disse) mænd <strong>den</strong>ne ud<strong>for</strong>dring? Eller anskuet<br />
på <strong>den</strong> modsatte måde: Måske kan vi<br />
finde bidrag til nye måder at være mand på<br />
i deres måde at definere professionel i<strong>den</strong>titet.<br />
En ingeniør i vores undersøgelse<br />
(“Carsten”) er tilfældigvis medlem af en<br />
motorcykelklub og kører Harley Davidson.<br />
På interviewtidspunktet var han ved at<br />
planlægge en tur rundt <strong>om</strong> jor<strong>den</strong> på motorcykel<br />
– hans arbejde var o.k., men underordnet.<br />
Man kan se det sådan, at de<br />
eventyr<strong>for</strong>ventninger, <strong>s<strong>om</strong></strong> mange retter<br />
mod professionen, i hans tilfælde er blevet
<strong>om</strong>dirigeret til privatlivet, – mens umiddelbare<br />
sociale kvaliteter i <strong>arbejdet</strong> var k<strong>om</strong>met<br />
i <strong>for</strong>grun<strong>den</strong> af hans <strong>for</strong>hold til <strong>arbejdet</strong>.<br />
Harley Davidson’en <strong>for</strong>skyder <strong>den</strong> maskuline<br />
teknologifascination til en luksushobby.<br />
De få kvinder, vi interviewede<br />
(kvinder er stadig en yderst beske<strong>den</strong> minoritet<br />
i ingeniørprofessionen), <strong>s<strong>om</strong></strong> på en<br />
måde har <strong>for</strong>etaget et dristigt og usædvanligt<br />
“maskulint” karriere-valg, følger ikke<br />
disse maskuline orienteringsmønstre. Generelt<br />
lider de under at være kvinder i et<br />
mandligt felt: De får ikke de rigtige arbejdsbetingelser<br />
og de interessante opgaver. Men<br />
det betyder også, at de underti<strong>den</strong> k<strong>om</strong>mer<br />
ind i udviklingen af nye ingeniørarbejds-typer<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> – f. eks., “Lotte”, <strong>s<strong>om</strong></strong> k<strong>om</strong>mer til<br />
at arbejde med miljø<strong>for</strong>valtning og miljøtilsyn.<br />
Det er vanskeligt at sige, i hvilken <strong>for</strong>stand<br />
disse ingeniører udvikler en ny professionel<br />
i<strong>den</strong>titet. Måske har k<strong>om</strong>pleksiteten<br />
og differentieringen <strong>for</strong> længst gjort det<br />
umuligt at definere <strong>den</strong>ne dialektiske relation<br />
mellem vi<strong>den</strong>sbase og professionens arbejdsfelt<br />
på <strong>den</strong> ene side og <strong>den</strong> individuelle<br />
erfaring og karriere på <strong>den</strong> an<strong>den</strong> side.<br />
Eller individuelt anskuet: Det er blevet vanskeligt<br />
at finde et nyt professionelt idealbillede,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> kan træde i stedet <strong>for</strong> billedet af<br />
det klassiske “rigtige ingeniørarbejde”, <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
der<strong>for</strong> ofte bliver liggende. Vores interviews<br />
indeholder en række <strong>for</strong>skellige “digressioner”<br />
fra ingeniøri<strong>den</strong>titeten, <strong>s<strong>om</strong></strong> kan siges<br />
at være typisk mandlige. I eksemplet oven<strong>for</strong><br />
ved at <strong>for</strong>skyde <strong>den</strong> tekniske interesse<br />
fra professionen, i andre tilfælde ved at<br />
påtage sig en ikke-teknisk manager-i<strong>den</strong>titet.<br />
Men <strong>den</strong> gennemgående <strong>for</strong>nemmelse<br />
af, at opgaverne ikke er “rigtigt ingeniørarbejde”,<br />
viser, at de har svært ved at definere<br />
sig selv gennem det. “Lotte” synes mere<br />
end mange andre at være på sporet af en ny<br />
i<strong>den</strong>titet ved at integrere professionelt ansvar<br />
med hendes eget “civile” politiske engagement.<br />
Hendes i<strong>den</strong>tifikation med pro-<br />
fessionens muligheder i moralsk eller politisk<br />
kontekst synes at organisere hendes<br />
professionelle interesse og læring i det daglige<br />
arbejde. Selv <strong>om</strong> Lottes beretning klart<br />
kan karakteriseres <strong>s<strong>om</strong></strong> feminin ville det<br />
være <strong>for</strong>hastet at uddrage en særlig feminin<br />
ingeniøri<strong>den</strong>titet af det – de få kvinder vi<br />
interviewede, <strong>for</strong>holdt sig ret <strong>for</strong>skelligt –<br />
herunder ved at <strong>for</strong>lade professionen.<br />
Fra klinisk ekspert til<br />
reservedatter<br />
Overskriften er hentet fra titlen på et nyt<br />
projekt <strong>om</strong> praktiserende lægers subjektive<br />
arbejdsbetingelser og professionelle i<strong>den</strong>titet,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> er sat i gang i et tværfagligt samarbejde<br />
mellem læger og uddannelses<strong>for</strong>skere<br />
(Hollnagel/Salling Olesen m. fl. 2002).<br />
Også her er <strong>den</strong> professionelle i<strong>den</strong>titet sat<br />
under pres fra modsætningsfulde udviklinger<br />
i arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>rådet, men i en noget an<strong>den</strong><br />
version. Den har at gøre med modsætningerne<br />
mellem en bio-medicinsk vi<strong>den</strong>sbase,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> i sig selv er ekstremt dynamisk og alt<strong>om</strong>fattende,<br />
og en professionel opgave i<br />
hvilken bio-medicinsk vi<strong>den</strong> ganske vist er<br />
af afgørende betydning, men hvis kerne i<br />
mindst lige så høj grad er k<strong>om</strong>munikativ,<br />
empatisk og administrativ.<br />
Lægeprofessionen er en af de klassiske<br />
professioner og er måske det reneste eksempel<br />
på, hvordan moderniseringsprocessen<br />
sammenknytter <strong>den</strong> vi<strong>den</strong>skabelige vi<strong>den</strong>sbasis,<br />
<strong>den</strong> praktiske k<strong>om</strong>petence og monopoliseringen<br />
af et arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råde. Den bi<strong>om</strong>edicinske<br />
vi<strong>den</strong>skabs udvikling har skabt<br />
– og skaber stadig væk – grundlag <strong>for</strong> en rationaliseret<br />
sygd<strong>om</strong>sbehandling, <strong>s<strong>om</strong></strong> i <strong>for</strong>ening<br />
med systematiseret klinisk erfaring<br />
danner et meget fast grundlag <strong>for</strong> sundhedsvæsenets<br />
hele organisation og daglige<br />
praksis. Samtidig kan man sige, at det er<br />
<strong>den</strong> profession, <strong>s<strong>om</strong></strong> næst efter juristernes<br />
har etableret <strong>den</strong> stærkeste institutionelle<br />
auton<strong>om</strong>i in<strong>den</strong> <strong>for</strong> sit arbejdsfelt og kon-<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 81
trol med professionens medlemmer, – bl. a.<br />
gennem direkte økon<strong>om</strong>isk og juridisk regulering<br />
af <strong>den</strong> faglige praksis og normsætning<br />
og konkrete retsvirkninger af faglige<br />
beslutninger (attester m.v.).<br />
Det danske sundhedsvæsen kan ses <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
et veludviklet eksempel på, at specialisering,<br />
rationalisering og “professions-intern”<br />
normsætning hidtil har været vejen<br />
til sikring af kvalitetsudvikling i <strong>den</strong> samfundsmæssige<br />
opgaveløsning. I dag er begrebet<br />
kvalitet mindre entydigt, og <strong>den</strong> lægelige<br />
definition af behovene og sikring af<br />
kvaliteten i løsningen må se sig suppleret<br />
og underti<strong>den</strong> modsagt af patienternes subjektive<br />
oplevelser og af andre faglige tilgange.<br />
Det er et bredt opbrud under stikord<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> skepsis over <strong>for</strong> ekspertvælde, velfærdsstatens<br />
<strong>for</strong>nyelse, modernisering af de<br />
offentlige sektor og meget andet. Mere fagspecifikt<br />
betyder bl.a. <strong>den</strong> øgede opmærk<strong>s<strong>om</strong></strong>hed<br />
på <strong>for</strong>ebyggelse og sundhedsfremme<br />
og en øget indsigt i betydningen af de<br />
psykologiske sider af både helbred og samspillet<br />
mellem patient og læge en ud<strong>for</strong>dring<br />
til <strong>den</strong> bio-medicinske faglige opgavedefinition.<br />
Samtidig med at der sker en<br />
stærk vækst i alternativ behandling såvel<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> medicinteknologiens frembringelser,<br />
<strong>for</strong>ventes det <strong>for</strong>tsat, at almen praksis skal<br />
være det sikre holdepunkt i sundhedssystemet.<br />
Det er således indlysende, at der lægges<br />
pres på <strong>den</strong> almene praksis fra <strong>for</strong>skellige<br />
og delvis u<strong>for</strong>enelige hold (Salling Olesen<br />
& Gannik 2002).<br />
I sundhedsvæsenet i almindelighed søges<br />
dette pres imødegået ved at gå et skridt<br />
længere ad professionaliseringens traditionelle<br />
vej: Udarbejdelse af behandlingsstandarder<br />
baseret på vi<strong>den</strong>skabelig evi<strong>den</strong>s,<br />
især i <strong>for</strong>m af kontrollerede kliniske undersøgelser<br />
og metaanalyser. Men samtidig ser<br />
vi ændringer i <strong>den</strong> organisatoriske side af<br />
sektoren: Nye ledelsesstrukturer og organisationsudvikling<br />
på hospitalerne er vel<br />
både udtryk <strong>for</strong> en mindsket tiltro til <strong>den</strong><br />
82 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
professionelle problemløsning og et varsel<br />
<strong>om</strong> en udvikling i <strong>den</strong> faglige <strong>for</strong>ståelsesramme.<br />
De alment praktiserende læger søger at<br />
fastholde en nøgleposition i <strong>for</strong>hold til patienterne<br />
og <strong>s<strong>om</strong></strong> bindeled til det øvrige<br />
sundhedssystem, men det betyder også, at<br />
de i langt højere grad end andre læger konfronteres<br />
med k<strong>om</strong>pleksiteten i <strong>den</strong> praktiske<br />
opgave – <strong>den</strong> fysiske sundheds sammenvævning<br />
med patientens hele situation<br />
og velbefin<strong>den</strong>de – og dermed potentielt<br />
konfronteres med begrænsningerne i<br />
det bio-medicinske vi<strong>den</strong>sgrundlag <strong>s<strong>om</strong></strong> er<br />
professionens værktøj og legitimitetsgrundlag.<br />
Der<strong>for</strong> er almen praksis et særligt spæn<strong>den</strong>de<br />
<strong>om</strong>råde in<strong>den</strong> <strong>for</strong> lægeprofessionen<br />
– med klare objektive indikationer <strong>for</strong> at<br />
være en selvstændig sub-profession, – men<br />
faktisk både via sundhedsvæsenets organisation<br />
såvel <strong>s<strong>om</strong></strong> lægeprofessionens organisering<br />
og selv<strong>for</strong>ståelse en ægte del af <strong>den</strong><br />
fælles profession.<br />
Vi har i <strong>den</strong> første del af vores projekt<br />
lagt særlig vægt på kønsaspektet (se Bibi<br />
Hølge-Hazeltons artikel i Tidsskrift <strong>for</strong> <strong>Arbejdsliv</strong><br />
(2003). Den medicinske profession<br />
er maskulin, men der er en betydelig ændring<br />
i kønssammensætningen i professionen<br />
i gang. I en del andre lande er der overvejende<br />
kvinder i lægeprofessionen, i andre<br />
udgør kvinder en voksende minoritet. Vores<br />
<strong>for</strong>skningsproblemstilling <strong>om</strong>fatter også<br />
spørgsmålet <strong>om</strong>, i hvilken <strong>for</strong>stand og i<br />
hvilket <strong>om</strong>fang det er muligt at se en kønnet<br />
kvalitet i de alment praktiserende lægers<br />
praksis og i<strong>den</strong>titet. Mere fremadrettet<br />
vil vi gerne finde ud af, <strong>om</strong> der tegner sig<br />
en ny professionsi<strong>den</strong>titet, der er mindre<br />
baseret på en teknisk model, hvor bio-medicinsk<br />
vi<strong>den</strong> anvendes til at reparere fejl<br />
og mere er baseret på....ja, det vil netop<br />
være et spørgsmål, det ville være godt at<br />
være i stand til at besvare på basis af de professionelles<br />
egne læreprocesser.
<strong>Nyt</strong> land eller tabt fodfæste?<br />
Sygeplejen <strong>s<strong>om</strong></strong> <strong>om</strong>sorgsprofession?<br />
Med tanke på kønsperspektivet vil jeg gerne<br />
sammenligne med udviklingen in<strong>den</strong><br />
<strong>for</strong> et felt, <strong>s<strong>om</strong></strong> har klart kønnede rødder i<br />
kvindelighed, nemlig sygeplejen. Sygeplejen<br />
er en opk<strong>om</strong>mende profession. Den har<br />
sit eget historiske selvbillede, Florence<br />
Nightingale, og har kæmpet <strong>for</strong> at k<strong>om</strong>me<br />
fri af det <strong>for</strong> at etablere sig <strong>s<strong>om</strong></strong> profession i<br />
egen ret med en <strong>for</strong>estilling <strong>om</strong> vi<strong>den</strong>sbaseret<br />
pleje af syge mennesker. I mange lande<br />
er sygeplejen blevet <strong>for</strong>troppen i en professionalisering<br />
af <strong>om</strong>sorgsarbejde. Samfundsmæssig<br />
anerkendelse af <strong>den</strong>ne vi<strong>den</strong> og<br />
k<strong>om</strong>petence er ofte mindre tydelig – ikke<br />
alle plejeopgaver er reserveret <strong>for</strong> sygeplejersker<br />
ved autorisation, og i henseende til<br />
løn og arbejdsvilkår fremstår anerkendelsen<br />
alt andet end klart.<br />
Udviklingen af medicinsk behandling,<br />
herunder medicinsk teknologi, har sammen<br />
med udviklingen i arbejdsdelingen på<br />
hospitalerne på <strong>den</strong> ene side sat <strong>om</strong>sorgsfunktionen<br />
i sygeplejen under pres, – idet<br />
<strong>den</strong> direkte patientkontakt i stigende grad<br />
underordnes teknisk-organisatoriske rationaler<br />
i hospitalets arbejdsgange, – men har<br />
på <strong>den</strong> an<strong>den</strong> side givet sygeplejerskerne<br />
nye muligheder <strong>for</strong> kvalificering og specialisering.<br />
I visse henseender ligner <strong>den</strong>ne<br />
udvikling håndværksfagenes udvikling under<br />
industrialiseringen. Men en særlig <strong>om</strong>stændighed<br />
er det faktum, at sygeplejerskernes<br />
ydelse <strong>om</strong>fatter empati og personlige<br />
relationer, – <strong>s<strong>om</strong></strong> er afgørende ikke bare <strong>for</strong><br />
en vellykket opgaveløsning, men også <strong>for</strong><br />
sygeplejerskernes eget engagement. Mens<br />
Florence Nightingale-billedet er blevet undergravet<br />
indefra og udefra, er det ikke lige<br />
så klart, hvordan professionel <strong>om</strong>sorg kan<br />
defineres, og hvordan sygeplejersker kan og<br />
vil genfinde sig selv i <strong>for</strong>hold sig til det. Det<br />
vil afhænge af etableringen af en professio-<br />
nel vi<strong>den</strong>sbase og af sygeplejerskernes måde<br />
at relatere <strong>den</strong> (kvindelige) erfaringsbase,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> hidtil har været og stadig er grundlaget<br />
<strong>for</strong> <strong>om</strong>sorg.<br />
Sygeplejens vi<strong>den</strong>sbase har været udviklet<br />
i nær tilknytning til de medicinske institutioner,<br />
og <strong>den</strong> medicinske profession har<br />
også d<strong>om</strong>ineret definitionen af vi<strong>den</strong>sgrundlaget<br />
<strong>for</strong> sygeplejeprofessionen: Hygiejne,<br />
overvågning, simpel diagnostik og vi<strong>den</strong><br />
<strong>om</strong> og færdigheder i de rutinemæssige<br />
behandlinger. Denne d<strong>om</strong>inans sætter sygeplejen<br />
i en double bind situation, når<br />
<strong>den</strong> på <strong>den</strong> ene side ønsker at befæste sit vi<strong>den</strong>skabelige<br />
grundlag og på <strong>den</strong> an<strong>den</strong><br />
side at markere sit særlige <strong>om</strong>råde i <strong>for</strong>hold<br />
til lægerne. Løsningen har været på <strong>den</strong><br />
ene side at booste disse para-medicinske vi<strong>den</strong><strong>s<strong>om</strong></strong>råder,<br />
på <strong>den</strong> an<strong>den</strong> side at lægge<br />
stigende vægt på en teoretisk <strong>for</strong>mulering<br />
af <strong>om</strong>sorgsrelationen.<br />
På det praktiske niveau er professionaliseringen<br />
af sygeplejen vidt fremskre<strong>den</strong><br />
med etablering af institutionelle rammer<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> akademiske institutioner, post-graduate<br />
studier og en mere akademisk indretning<br />
af <strong>den</strong> grundlæggende sygeplejeuddannelse.<br />
I videreuddannelsen er der specialiseringsmuligheder<br />
knyttet til de medicinske<br />
specialiseringer. I arbejdsorganiseringen<br />
med nye hierarkiseringer af arbejdsdelingen<br />
mellem sygeplejersker og sygehjælpere,<br />
hjemmehjælpere mv.<br />
På det teoretiske niveau er teoretiseringen<br />
af <strong>den</strong> særlige kvalitet i <strong>om</strong>sorgsrelationen<br />
med inspiration fra filosofisk og psykologisk<br />
tænkning blevet et alternativt akademisk<br />
grundlag <strong>for</strong> at legitimere en skelnen<br />
fra <strong>den</strong> medicinske profession (i de senere<br />
år i høj grad inspireret af norsk sygeplejeteori).<br />
Men det ville antagelig være rigtigt<br />
at sige, at <strong>den</strong>ne symbolske kamp, udtrykt i<br />
akademiske termer og institutioner, først er<br />
under udvikling og stadig temmelig langt<br />
fra arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>rådet og fra sygeplejerskerne.<br />
Sygeplejersker reagerer meget <strong>for</strong>skelligt<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 83
på <strong>den</strong> teoretiske opgradering af sygeplejen,<br />
sammenhængende med alder, status,<br />
specialisering. I nogle intensive interviews i<br />
en undersøgelse af FTF-medlemmers uddannelsesønsker<br />
og -behov (Salling Olesen<br />
mfl. 1998) mødte vi også <strong>for</strong>skellige, men<br />
overvejende skeptiske holdninger til <strong>den</strong><br />
nye uddannelse og de unge sygeplejersker:<br />
De sidder på kontoret og laver papirarbejde. De<br />
løber væk fra det væsentlige i sygeplejen, <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
er at være nær ved patienterne og klare alle de<br />
jordnære opgaver (citat, der kan tjene <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
parafrase af flere ensartede udtalelser). Sygepleje<br />
er ifølge disse udtalelser et håndværk<br />
baseret på praktisk arbejde og basale<br />
<strong>om</strong>sorgsrelationer til mennesker, og <strong>den</strong><br />
eneste måde at lære det på er ved at gøre<br />
det. Den nye uddannelse trækker de studerende<br />
væk fra det virkelige arbejde.<br />
Det er karakteristisk, at modstan<strong>den</strong> mod<br />
<strong>den</strong> nye uddannelse og <strong>den</strong> nye “teoretiske”<br />
orientering i professionen er sammenvævet<br />
med beklagelser over arbejds<strong>for</strong>hol<strong>den</strong>e i almindelighed<br />
og i særdeleshed bemandingen<br />
og oplevelsen af en bureaukratisk og insensitiv<br />
organisation. Den udtalte skepsis<br />
eller underti<strong>den</strong> aggression mod <strong>den</strong>ne uddannelsesmæssige<br />
side af professionaliseringen<br />
udgør en defensiv side af ambivalente<br />
følelser over <strong>for</strong> professionaliseringsprocessen.<br />
Sygeplejerskerne står midt i en utilfredsstillende<br />
hverdagspraksis og synes<br />
ikke, at det er <strong>den</strong> rigtige vej til <strong>for</strong>bedring.<br />
Nogle af interviewene lægger op til en <strong>for</strong>tolkning<br />
af dybe følelser af konflikt mellem<br />
deres <strong>for</strong>nemmelse af kvaliteten i <strong>den</strong> direkte<br />
kontakt med patienter og hvad de rent<br />
faktisk må eller kan gøre. En nærmere tolkning<br />
viser bag de emfatiske og til dels aggressive<br />
synspunkter også ambivalenser i<br />
<strong>den</strong> enkelte sygeplejerskes holdning. De<br />
finder deres traditionelle praksis dybt utilfredsstillende<br />
og utilstrækkelig og ønsker at<br />
øge kvaliteten af deres arbejde. Men de føler<br />
sig af alle mulige andre grunde, herunder<br />
ikke mindst arbejdsbetingelserne, truet eller<br />
84 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
under pres – og koncentrerer deres modstand<br />
mod de nye typer af professionalisme,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> de <strong>for</strong>modes at nyde godt af. I <strong>den</strong>ne<br />
sammenhæng ses <strong>den</strong> teoretiske vi<strong>den</strong> og<br />
en mere professionel arbejdsmåde <strong>s<strong>om</strong></strong> en<br />
<strong>for</strong>m <strong>for</strong> <strong>for</strong>ræderi over <strong>for</strong> patienterne – og<br />
over <strong>for</strong> de traditionelle sygeplejersker. Nogle<br />
sygeplejersker siger, at de er bange <strong>for</strong> at<br />
sætte kernen i sygeplejen over styr, og vi<br />
kan <strong>for</strong>tolke en stor del af modstan<strong>den</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
en kon<strong>den</strong>sering af en <strong>om</strong>fattende usikkerhed<br />
over <strong>for</strong> opgaven. Flere sygeplejersker<br />
ser professionalisering og “akademiseringen”<br />
af deres arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råde <strong>s<strong>om</strong></strong> en trussel<br />
mod, hvad de ser <strong>s<strong>om</strong></strong> kerneindholdet. Deres<br />
k<strong>om</strong>petencer <strong>s<strong>om</strong></strong> sygeplejersker er knyttet<br />
til kernefunktioner <strong>s<strong>om</strong></strong> praktisk <strong>om</strong>sorg<br />
og menneskelig kontakt med patienten og<br />
bygger i høj grad på kvindelig socialisering<br />
(<strong>s<strong>om</strong></strong> vi også har kunnet iagttage hos en enlig<br />
mandlig interviewperson). Selv<strong>om</strong> sygeplejerskerne<br />
måske mest har udnyttet deres<br />
generelle kvindesocialisering og deres husmorkvalifikationer,<br />
opfatter de sig <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
“håndværkere” med reference til de konkrete<br />
arbejdsprocesser.<br />
Flere sygeplejersker ser professionalisering<br />
og “akademiseringen” af deres arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råde<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> en trussel mod, hvad de ser<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> kerneindholdet. Deres k<strong>om</strong>petencer<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> sygeplejersker er knyttet til kernefunktioner<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> praktisk <strong>om</strong>sorg og menneskelig<br />
kontakt med patienten og bygger i høj grad<br />
på kvindelig socialisering (<strong>s<strong>om</strong></strong> vi også har<br />
kunnet iagttage hos en enlig mandlig interviewperson).<br />
Selv<strong>om</strong> sygeplejerskerne måske<br />
mest har udnyttet deres generelle kvindesocialisering<br />
og deres husmorkvalifikationer,<br />
opfatter de sig <strong>s<strong>om</strong></strong> “håndværkere” med<br />
reference til de konkrete arbejdsprocesser.<br />
Hvis man ser <strong>om</strong>sorgens grundlag i det<br />
feminine <strong>om</strong>sorgsengagement – <strong>s<strong>om</strong></strong> Florence<br />
Nightingale-billedet bare er en klassespecifik<br />
projektion af – betyder det, at <strong>om</strong><strong>for</strong>mning<br />
af <strong>om</strong>sorgen også er en <strong>om</strong><strong>for</strong>mning<br />
af kvindelig kønsi<strong>den</strong>titet. De indivi-
duelle ambivalenser kan tolkes <strong>s<strong>om</strong></strong> emotionelle<br />
reaktioner i en mere generel kollektiv<br />
i<strong>den</strong>titetsproces, hvor <strong>den</strong> kønsbaserede<br />
faglighed og <strong>den</strong> professionelt <strong>for</strong>mede<br />
kvindelighed er i en <strong>for</strong>andringsproces på<br />
alle planer. Jeg tror også, man kan <strong>for</strong>tolke<br />
nogle af de vedhol<strong>den</strong>de negative syn på<br />
<strong>den</strong> nye uddannelse i dette lys: Sygeplejerskerne<br />
er også kvinder, der føler sig truet på<br />
deres kvindelighed og (ubevidst) reagerer<br />
imod det. De umiddelbare bærere af professionaliseringen<br />
er yngre kvinder, der er på<br />
vej ind på arbejdspladsen. De har en bedre<br />
uddannelse, men er også konkurrencedygtige<br />
på <strong>den</strong> markedsplads <strong>for</strong> kvindelighed,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> f.eks. et hospital også stadig er (bl.a.<br />
takket være <strong>den</strong> <strong>for</strong>tsatte maskuline d<strong>om</strong>inans<br />
i lægeprofessionen). Det er nærliggende<br />
at <strong>for</strong>tolke nogle af aggressionerne <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
<strong>for</strong>skudt angst <strong>for</strong> skærpet konkurrence i<br />
<strong>den</strong>ne kvindelighedskonkurrence.<br />
Udviklingen af <strong>den</strong> nye sygeplejeprofession<br />
er måske også et bidrag til en ny femininitet.<br />
Det er måske lidt nemmere at se i<br />
distant Verfremdung: Jeg hørte et sådant<br />
ræsonnement i en diskussion med en tyrkisk<br />
ph.d.-studerende, <strong>s<strong>om</strong></strong> studerede professionalisering<br />
fra et feministisk synspunkt.<br />
Hun så professionaliseringen og<br />
kvindernes professionelle kvalificering <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
en hovedvej til kvinders frigørelse i Tyrkiet.<br />
Selv<strong>om</strong> hendes synspunkt måske har en<br />
særlig klasse-bias (over- og middelklassens<br />
kvinders vej til øget ligestilling) kan hun jo<br />
godt få ret i <strong>den</strong> historisk kontekstuelle<br />
synergi mellem arbejdsdeling, ændrede<br />
kønsrelationer og <strong>for</strong>estillinger og modernisering.<br />
Professionel <strong>om</strong>sorg er f.eks. baseret<br />
på en an<strong>den</strong> subjektiv kapacitet end <strong>den</strong><br />
før-moderne kvindelighed.<br />
Fra sygeplejerske-eksemplerne kan man<br />
så lære, at det involverer en dybtgående<br />
læreproces hos de involverede mennesker<br />
at trans<strong>for</strong>mere både arbejdsi<strong>den</strong>titet og<br />
kønsi<strong>den</strong>titet, og at det ikke altid kan skilles<br />
ad. Uanset de subjektive engagementer<br />
og <strong>for</strong>skudte motiver har sygeplejerskerne<br />
en pointe i deres skepsis. Det er ikke særlig<br />
klart hvordan professionaliseringen af <strong>om</strong>sorg<br />
bidrager til <strong>for</strong>bedringen af <strong>den</strong> umiddelbare<br />
<strong>om</strong>sorgspraksis. Og <strong>den</strong>ne pointe er<br />
funderet i deres <strong>om</strong>sorgserfaringer. Sygeplejerskernes<br />
problemer med at se deres kernek<strong>om</strong>petencer<br />
i <strong>den</strong> opk<strong>om</strong>mende profession<br />
kan også ses <strong>s<strong>om</strong></strong> en erfaring, der er nødvendig<br />
<strong>for</strong> <strong>den</strong>s udvikling. Utilpashe<strong>den</strong><br />
må <strong>om</strong>sættes i læreprocesser og faglig kreativitet,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> bidrager til at producere <strong>den</strong><br />
nye profession.<br />
Professionsbegrebet og<br />
professions<strong>for</strong>skning<br />
De tre professionseksempler repræsenterer<br />
<strong>for</strong>skellige samfundsmæssige situationer<br />
overvejende knyttet til henholdsvis <strong>den</strong><br />
private og <strong>den</strong> offentlige sektor; de gamle<br />
og <strong>den</strong> nye opk<strong>om</strong>mende profession; to typer<br />
af arbejde, teknisk arbejde og <strong>om</strong>sorg<br />
og et “midtimellem” og to stærkt kønnede<br />
professionsgrupper. På <strong>den</strong>ne måde indeholder<br />
<strong>den</strong> adskillige sammenvævede kontraster<br />
i spørgsmålet <strong>om</strong> <strong>arbejdet</strong>s karakter,<br />
professionsbegrebets status, <strong>den</strong> kvalitative<br />
udvikling af specifikke arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder og<br />
de <strong>for</strong>skelligartede reaktioner fra medlemmerne<br />
af professionsgrupperne.<br />
Først og fremmest giver det anledning til<br />
at sætte spørgsmålstegn ved, hvor meningsfuldt<br />
det er at begrebssætte professioner<br />
under eet <strong>s<strong>om</strong></strong> det ligger i selve begrebet<br />
profession. Man kunne måske ligefrem<br />
hævde, at professionsbegrebet står i vejen<br />
<strong>for</strong> en kritisk <strong>for</strong>ståelse af visse af disse fæn<strong>om</strong>ener.<br />
I sociologisk teori ses professionerne udefra<br />
i <strong>for</strong>hold til samfundstotaliteten. S<strong>om</strong><br />
regel skelnes mellem to perspektiver. Den<br />
ene er Parsons’ funktionalistiske <strong>for</strong>ståelse<br />
af professionernes bidrag til moderniseringsprocessen.<br />
<strong>Professioner</strong>ne indgår i <strong>den</strong><br />
strukturelle differentiering i samfundet og<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 85
muliggør, gennem k<strong>om</strong>binationen af specialisering<br />
og en almen professionel etik, en<br />
rationel og k<strong>om</strong>petent varetagelse af en<br />
række funktioner i samfundet. <strong>Professioner</strong>ne<br />
er gode og nødvendige i <strong>den</strong>ne optik.<br />
Den an<strong>den</strong> <strong>for</strong>ståelse, <strong>den</strong> neo-weberianske,<br />
ser professionalisering <strong>s<strong>om</strong></strong> en institution,<br />
gennem hvilke en bestemt gruppe<br />
mennesker <strong>for</strong>søger at etablere et arbejdsmonopol<br />
og skaffe sig status og visse materielle<br />
privilegier ved at udelukke andre end<br />
<strong>den</strong> bestemte gruppe mennesker fra at varetage<br />
<strong>den</strong> pågæl<strong>den</strong>de funktion. Dette rummer<br />
jo ganske klart en pointe, der underti<strong>den</strong><br />
er udgrænset fra professionens egen<br />
tænkning. De to betragtningsmåder, funktionalismen<br />
og neo-weberiansimen, ses<br />
ofte <strong>s<strong>om</strong></strong> modsætninger, men det er i virkelighe<strong>den</strong><br />
en tvivl<strong>s<strong>om</strong></strong> modstilling. Funktionalismen<br />
har jo en pointe, <strong>s<strong>om</strong></strong> underti<strong>den</strong><br />
usynliggøres, men i virkelighe<strong>den</strong> er <strong>for</strong>udsat<br />
i neo-weberianske kritik: Den samfundsmæssige<br />
opgave og det subjektive engagement<br />
i <strong>den</strong>ne opgave er det element, der integrerer<br />
professionen og de professionelle<br />
samfundsmæssigt og også leverer grundlaget<br />
<strong>for</strong> deres anerkendelse og materielle privilegier.<br />
Det er <strong>for</strong>di de udfylder <strong>den</strong>ne<br />
funktion, at det bliver muligt at etablere<br />
såvel ideologien <strong>s<strong>om</strong></strong> de særlige privilegier<br />
baseret på “social closure”.<br />
I virkelighe<strong>den</strong> er ingen af de sociologiske<br />
perspektiver særlig sensitive over <strong>for</strong><br />
genstan<strong>den</strong>, dvs. de specifikke arbejds- og<br />
k<strong>om</strong>petence<strong>om</strong>råder eller deres udøvere.<br />
Det kritiske potentiale i <strong>den</strong> neo-weberianske<br />
tilgang består i påpegningen af en samfundsmæssig<br />
logik, <strong>s<strong>om</strong></strong> går bag <strong>om</strong> de<br />
handlendes selv<strong>for</strong>ståede rationalitet. Men<br />
heri ligger en tingsliggørelse af de subjektive<br />
engagementer i <strong>arbejdet</strong> til en <strong>for</strong>m <strong>for</strong><br />
positions- og privilegieinteresse u<strong>den</strong> sans<br />
<strong>for</strong> det specifikke grundlag <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
professionsgruppers karriere og i<strong>den</strong>tifikation<br />
med professionen. Den underbetoner<br />
betydningen af, at nogle bestemte menne-<br />
86 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
sker er i stand til at tilegne sig en k<strong>om</strong>petence<br />
og udfylde professionsopgaven og <strong>for</strong>udsætter,<br />
at professionerne allerede er der,<br />
fikst med teori og privilegier og det hele.<br />
Professionsteori, der fag-internt <strong>for</strong>mulerer<br />
de enkelte professionsfelters rationalitet,<br />
lader sig ganske vist nemt indpasse i Parsons’<br />
overordnede teori, <strong>for</strong>di <strong>den</strong> antager<br />
et harmonisk samfundsmæssigt hele og<br />
nærer en temmelig uproblematisk tillid til<br />
rationalitet og fremskridt (Weber 2003). I<br />
<strong>den</strong>ne teoretiske ramme er der plads til – og<br />
brug <strong>for</strong>! – professionernes selv<strong>for</strong>ståelse, og<br />
tilsammen bliver det nemt til en immuniserende<br />
legitimering af <strong>den</strong> enkelte profession.<br />
Det er ikke u<strong>den</strong> grund, at de kritiseres<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> overdrevent optimistiske, “modernistiske”<br />
ideologier i <strong>den</strong> postmodernistiske, (og<br />
samtidig til dels i populistiske kritikker!).<br />
Men at påpege giver jo heller ikke i sig selv<br />
nogen særlig indsigt i professionernes betydning.<br />
Vi må ganske vist <strong>for</strong>kaste eller<br />
modificere funktionalismens implicitte rationaliseringsmodel,<br />
<strong>den</strong> lineære, <strong>om</strong> end<br />
asynkrone, progressive udvikling af det vi<strong>den</strong>sbaserede<br />
arbejde. Men vi kan vende<br />
<strong>den</strong> harmoniserende funktionalisme på hovedet<br />
og i stedet rette <strong>den</strong> kritiske opmærk<strong>s<strong>om</strong></strong>hed<br />
mod modsætningerne i <strong>den</strong> samfundsmæssige<br />
rationaliseringsproces, og<br />
anskue professioner <strong>s<strong>om</strong></strong> institutionelle<br />
konstruktioner, der er baseret på specifikke<br />
subjektive engagementer, <strong>s<strong>om</strong></strong> er alt andet<br />
end harmoniske, og læreprocesser, <strong>s<strong>om</strong></strong> er<br />
relateret til erfaringer i <strong>arbejdet</strong>, vi<strong>den</strong> og<br />
livshistorie. Så får vi en historisk analyseramme,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> opløser normativiteten i empiriske<br />
og politiske spørgsmål, der er specifikt<br />
<strong>for</strong>bundet med konteksten, og <strong>s<strong>om</strong></strong> ikke<br />
nødvendigvis følger et bestemt mønster.<br />
Ingeniøreksemplet antyder, at <strong>den</strong> samfundsmæssige<br />
udvikling i arbejdsdelingen<br />
undergraver ingeniørernes muligheder <strong>for</strong><br />
at definere og hævde et monopol. Det<br />
spørgsmål, der så stiller sig, er, <strong>om</strong> ingeniørerne<br />
kan <strong>om</strong>definere deres profession på
en måde <strong>s<strong>om</strong></strong> tager højde <strong>for</strong> disse ændrede<br />
<strong>for</strong>udsætninger – det er et spørgsmål <strong>om</strong><br />
faglighed, læreprocesser og holdningsudvikling.<br />
Det kræver en <strong>for</strong>d<strong>om</strong>sfri overvejelse<br />
af de ændrede k<strong>om</strong>petence<strong>om</strong>råder, –<br />
men det kræver også en <strong>for</strong>ståelse af ingeniørernes<br />
subjektive potentialer. Sygeplejeprofessionen<br />
udvikler sig måske på grund af<br />
en stigende erkendelse af det bio-medicinske<br />
paradigmes begrænsninger og behovet<br />
<strong>for</strong> en faglig basis <strong>for</strong> de institutionelle <strong>om</strong>sorgsfunktioner<br />
– k<strong>om</strong>bineret med kulturelle<br />
udviklinger <strong>s<strong>om</strong></strong> gør, at de “naturgroede<br />
<strong>om</strong>sorgsk<strong>om</strong>petencer” på basis af kvindesocialiseringen<br />
måske ikke umiddelbart er til<br />
rådighed, mens der til gengæld er nogle andre<br />
kvinder, der vil noget andet. Professionaliseringen<br />
af sygeplejen har karakter af at<br />
påvirke og udfylde en samfundsmæssig arbejdsdeling<br />
under udvikling – men det sker<br />
ikke u<strong>den</strong> sygeplejerskernes organiserede<br />
kamp og individuelle læreprocesser. Alternativerne<br />
<strong>for</strong> plejesektorens udvikling kan<br />
meget vel være en industriel, markedsorganiseret<br />
service a la ISS – eller en konkretisering<br />
af, hvad en sygeplejeprofession, <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
kan fastholde sin kerne, kan være.<br />
ARBEJDS-ORG<br />
ARBEJDSOPGAVE<br />
KLIENTER, KUNDER<br />
SAMFUNDSMÆSSIG<br />
ARBEJDSDELING<br />
INDIVID<br />
LIVSHISTORIE<br />
SUBJEKT<br />
ERFARINGER<br />
IDENTIFIKTIONER<br />
LÆREPROCESSER<br />
FORSVAR<br />
PRAKSIS<br />
Analysemodel: Professionalisering og professionsi<strong>den</strong>titet<br />
Den kønnede karakter af <strong>arbejdet</strong> og <strong>den</strong><br />
skitserede analyse af de kønsmæssige aspekter<br />
af de professionelle i<strong>den</strong>titetsprocesser tydeliggør,<br />
at professionalisering er en temmelig<br />
specifik k<strong>om</strong>bination af rationalisering,<br />
arbejdsdeling og kulturel trans<strong>for</strong>mation.<br />
Sammenfattende kan man sige, at antagelsen<br />
af at professionerne eksisterer og<br />
blot skal beskrives/klassificeres, og at normaktiviteten<br />
<strong>om</strong>kring dem til en vis grad står<br />
i vejen <strong>for</strong> en or<strong>den</strong>tlig professions<strong>for</strong>skning.<br />
Men undersøgelsen af professionaliseringens<br />
objektive og subjektive betingelser<br />
kan meget vel være produktiv i en samfundsmæssig<br />
udvikling, hvor vi<strong>den</strong>sbaseret<br />
arbejde og subjektiv involvering bliver vigtige<br />
faktorer i en mere kontinuerlig <strong>om</strong>strukturering<br />
af arbejdsmarkedet og af <strong>arbejdet</strong>s<br />
organisation. Spørgsmålet har der<strong>for</strong><br />
været hvordan vi kan strukturere en<br />
sådan <strong>for</strong>skning.<br />
En søgemodel<br />
S<strong>om</strong> et led i at definere en <strong>for</strong>skningsstrategi,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> på samme tid kunne bidrage til at<br />
begrebssætte professionalisering, professio-<br />
DISCIPLINER<br />
METODER, BEGREBER<br />
VIDENSBASE<br />
VIDENSKABELIGE<br />
INSTITUTIONER<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 87
nelle og professionel vi<strong>den</strong> på en mere dynamisk<br />
og differentieret måde og fastholde<br />
de overordnede teoretiske perspektiver, har<br />
jeg opstillet følgende simple model <strong>for</strong> tolkning<br />
af empiriske analyser:<br />
De eksempler, jeg har skitseret, handler<br />
<strong>om</strong> det empiriske felt “i midten”: Hvordan<br />
ser det professionelle arbejde ud, når man<br />
er midt i det, og hvordan opleves det. Stikor<strong>den</strong>e<br />
refererer til sociale processer, tolkninger<br />
mv. og deres sammenfiltrede karakter<br />
af <strong>for</strong>svarsreaktioner og læreprocesser –<br />
det er altså subjektive elementer i <strong>den</strong> objekt-subjekt-dialektik,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> jeg antydede<br />
oven<strong>for</strong>. De tre eksempler oven<strong>for</strong> er en<br />
slags kon<strong>den</strong>sering af noget af det, <strong>s<strong>om</strong></strong> empirisk<br />
kan iagttages i dette hverdagslivsfelt.<br />
De tre hjørner eller bobler repræsenterer reale<br />
sammenhænge og der<strong>for</strong> også analytiske<br />
synsvinkler. Logikken i <strong>den</strong>ne model er<br />
ikke, at hver af boblerne repræsenterer adskilte<br />
aspekter, tværtimod er det at strukturere<br />
analysen af samspillet mellem. Men<br />
boblerne repræsenterer tre adskilte og relativt<br />
selvstændige dynamikker, i <strong>for</strong>hold til<br />
hvilke man må <strong>for</strong>stå professionalisering<br />
(og de-professionalisering) <strong>s<strong>om</strong></strong> relative<br />
størrelser i bevægelse. Modellen er jo ikke<br />
specielt orienteret mod arbejdslivs<strong>for</strong>skning,<br />
– men arbejdslivs<strong>for</strong>skningens traditionelle<br />
felt og synsvinkel er en del af <strong>den</strong>.<br />
Modellen implicerer altså i <strong>den</strong>ne sammenhæng,<br />
at professionernes hverdagsliv og<br />
udvikling må analyseres også i andre perspektiver,<br />
– eller måske: At arbejdslivs<strong>for</strong>skningen<br />
må reflektere disse andre perspektiver<br />
i højere grad? Lad mig kort k<strong>om</strong>mentere<br />
de enkelte parametre.<br />
Andetsteds (Salling Olesen 2000) har jeg<br />
argumenteret <strong>for</strong> en livshistorisk tilgang til<br />
studiet af professioner og professionsi<strong>den</strong>titet.<br />
Pointen heri var, at <strong>den</strong> livshistoriske<br />
tilgang er egnet til at belyse “<strong>den</strong> subjektive<br />
faktors” betydning i udviklingen af professionerne<br />
– men <strong>om</strong>vendt altså også at subjektivitet<br />
konstitueres i samfundsmæssig<br />
88 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
kontekst og herunder ikke mindst gennem<br />
<strong>arbejdet</strong>. I det <strong>om</strong>fang <strong>arbejdet</strong> og dets samfundsmæssige<br />
<strong>for</strong>m konstituerer subjektiviteten<br />
er professioner særlig interessante,<br />
<strong>for</strong>di de repræsenterer en særlig slags arbejde<br />
2 .<br />
Jeg har fremhævet <strong>den</strong> kønnede karakter<br />
af det subjektive <strong>for</strong>hold til arbejde og vi<strong>den</strong><br />
i mine eksempler. <strong>Professioner</strong>ne er i<br />
væsentlig grad kønnede i <strong>den</strong> <strong>for</strong>stand, at<br />
der er en traditionel kønsrekruttering (mest<br />
af mænd), <strong>s<strong>om</strong></strong> dog i de fleste tilfælde er i<br />
opbrud. Men også i <strong>den</strong> <strong>for</strong>stand at professionel(le)<br />
praksis(ser) og i<strong>den</strong>titet(er) er<br />
knyttet til kønnet subjektivitet gennem<br />
konkrete mennesker og dermed også til alment<br />
ændrede køns<strong>for</strong>hold i <strong>den</strong> udfoldede<br />
modernitet. Der<strong>for</strong> anskueliggør kønstematiseringen<br />
subjektivitetens betydning i<br />
professionen i egen ret og ikke <strong>s<strong>om</strong></strong> refleks<br />
af <strong>arbejdet</strong>s art og organisation. I videre <strong>for</strong>stand<br />
kan man også sige, at det kønnede<br />
engagement i professionerne er een af kønnets<br />
materialitets<strong>for</strong>mer. Hele <strong>om</strong>sorgs-arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>rådet,<br />
der traditionelt har været<br />
baseret på kvindelig socialisering og k<strong>om</strong>petence,<br />
er inde i en professionaliseringsproces,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> ændrer <strong>for</strong>holdet mellem medarbejdernes<br />
livshistoriske erfaringer, deres<br />
faglige vi<strong>den</strong> og deres arbejdsudførelse afgørende.<br />
I <strong>for</strong>skningsstrategisk <strong>for</strong>stand betyder<br />
det at kønstematiseringen kan være<br />
en god indgang til at begrebsliggøre de subjektive<br />
aspekter af <strong>arbejdet</strong> – og det gælder<br />
jo ikke specielt professionsarbejde. Tilsvarende<br />
diskussioner og analyser gøres <strong>om</strong>kring<br />
andre kønnede arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder,<br />
særlig kvindearbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råder, men det<br />
fremtræder anskueligt her.<br />
I samme artikel (Salling Olesen 2000) argumenterer<br />
jeg <strong>for</strong>, at professionerne kan<br />
levere et væsentligt bidrag til vi<strong>den</strong>ssociologien.<br />
Det er efterhån<strong>den</strong> mainstream<br />
(Gibbons et al. 1994), at det traditionelle vi<strong>den</strong>skabssyn<br />
ifølge hvilket vi<strong>den</strong>skaberne<br />
udgør kernen i <strong>den</strong> samfundsmæssige ratio-
naliseringsproces, <strong>s<strong>om</strong></strong> derefter spredes til<br />
personer og <strong>om</strong>sættes i praksisser (anvendt<br />
vi<strong>den</strong>), må vige <strong>for</strong> et pragmatisk vi<strong>den</strong>ssyn<br />
ifølge hvilket vi<strong>den</strong> produceres og reproduceres<br />
i et flertal af sociale praksisser, der er<br />
gensidigt <strong>for</strong>bundne. Det, der er brug <strong>for</strong> er<br />
en “alt<strong>om</strong>fattende” vi<strong>den</strong>ssociologi, der<br />
bryder grænsen mellem vi<strong>den</strong>skab og hverdagsvi<strong>den</strong>.<br />
Det traditionelle vi<strong>den</strong>sbegreb,<br />
<strong>for</strong>estillingen <strong>om</strong> kundskaben u<strong>den</strong> subjekt<br />
og u<strong>den</strong> kontekst, og <strong>den</strong> dertil hørende<br />
teknologiske <strong>for</strong>estilling <strong>om</strong> anvendelse af<br />
vi<strong>den</strong>, har blokeret her<strong>for</strong>. Man kan sige, at<br />
såvel <strong>den</strong> etno-metodiske tilgang til vi<strong>den</strong>skabsprocessen<br />
(Latour/Woolgar, 1979)<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> diskurshistoriske tilgange (Foucault,<br />
1972 o.m.a.; Bowker/Leigh Star, 1999) repræsenterer<br />
studier i <strong>den</strong> vi<strong>den</strong>skabshistoriske<br />
egendynamik, <strong>s<strong>om</strong></strong> til dels reflekterer<br />
<strong>den</strong>nes <strong>for</strong>midling i det sociale felt og <strong>den</strong><br />
subjektive dimension af <strong>den</strong>ne. Studier af<br />
professioner, professionel vi<strong>den</strong> og professionsi<strong>den</strong>titet<br />
repræsentere et oplagt emne<br />
<strong>for</strong> en historisk konkretiseret vi<strong>den</strong>ssociologi.<br />
De to “gamle” professioner er umiddelbart<br />
udtryk <strong>for</strong> vi<strong>den</strong>sbasens egendynamik.<br />
De er begge i udgangspunktet udtryk <strong>for</strong> rationalitetens<br />
gennemslag og udnyttelse af<br />
naturvi<strong>den</strong>skabelig vi<strong>den</strong> og har i vid udstrækning<br />
haft det samme dobbelte <strong>for</strong>hold<br />
hertil, nemlig at det var <strong>den</strong> praktisk tillempede<br />
vi<strong>den</strong>, <strong>s<strong>om</strong></strong> var professionernes kerne.<br />
Men samtidig har det været baseret på et vi<strong>den</strong>sideal<br />
og en vi<strong>den</strong>skabelig <strong>for</strong>ståelse,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> anerkender vi<strong>den</strong>(skab) og vi<strong>den</strong>sproduktion<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> selvstændig kilde til fremskridt.<br />
Samtidig er vi<strong>den</strong>sproduktionen i<br />
begge sektorer blevet tiltagende kapitalistisk<br />
organiseret, men i et indviklet samspil<br />
mellem industri og statslig styring og investering.<br />
S<strong>om</strong> allerede antydet har det ført til<br />
en vidtgående underminering af ingeniørprofessionen,<br />
således at <strong>den</strong> på en måde<br />
fremstår <strong>s<strong>om</strong></strong> “offer <strong>for</strong> sin egen succes”. In<strong>den</strong><strong>for</strong><br />
medicinsk vi<strong>den</strong>sudvikling findes<br />
der vel i dag meget <strong>for</strong>skellige dynamikker.<br />
– Den vigtigste er knyttet til industriel udnyttelse<br />
af bio-vi<strong>den</strong>skabelig grund<strong>for</strong>skning,<br />
f.eks. i <strong>for</strong>m af gen-modifikation <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
et nyt afgørende teknologisk fix i klinisk<br />
behandling og medicinering. – Den mindre<br />
stærke, men også meget interessante er<br />
knyttet til udviklingen af et bredere sundhedsbegreb<br />
og en mere holistisk <strong>for</strong>ståelse<br />
af <strong>for</strong>holdet mellem livsbetingelser, kultur<br />
og psyke og <strong>s<strong>om</strong></strong>atisk sygd<strong>om</strong>/sundhed.<br />
Lægeprofessionens fremtid er givet vis i<br />
meget høj grad afhængig af disse paradigmatiske<br />
udviklinger og deres indflydelse på<br />
professionens vi<strong>den</strong>sregime. Det er bl.a. afhængig<br />
af lægernes måde at orientere sig i<br />
feltet, – <strong>s<strong>om</strong></strong> igen kan tænkes at blive en<br />
k<strong>om</strong>pleks sammenvævning af faglige, arbejdsmarkedsmæssige<br />
og organisatoriske<br />
impulser. Men mest afgørende bliver nok<br />
de <strong>for</strong>mer hvori <strong>den</strong> biologiske grund<strong>for</strong>sknings<br />
resultater bliver samfundsmæssiggjort<br />
– en industriel udnyttelse i <strong>for</strong>m af<br />
“organ-farming”, gen-modificeret medicinering<br />
osv. kan ændre grundlaget <strong>for</strong> lægeprofessionen<br />
afgørende. I dag kan man<br />
pudsigt nok se, at det bio-medicinske paradigmes<br />
d<strong>om</strong>inans er så stærk, at det giver<br />
anledning til en markedsbaseret udbredelse<br />
af en alternativ faglighed, overvejende<br />
u<strong>den</strong> <strong>for</strong> professionen, f.eks. i <strong>for</strong>m af naturmedicin<br />
og alternativ krops- og psyke-helse-tjenesteydelser.<br />
Den faglighed i <strong>for</strong>m af vi<strong>den</strong>, praksis<strong>for</strong>mer<br />
og ansvarlighed, <strong>s<strong>om</strong></strong> er indlejret i professionerne,<br />
er en afgørende faktor i <strong>om</strong>defineringen<br />
af professionernes arbejde. Professionelle<br />
er individer, <strong>s<strong>om</strong></strong> på en særlig direkte<br />
måde inkorporerer samfundsmæssig<br />
vi<strong>den</strong>, og <strong>s<strong>om</strong></strong> gennem deres erfaring og<br />
læring i praksis producerer <strong>den</strong>s <strong>for</strong>andring.<br />
Det institutionelle arrangement, <strong>s<strong>om</strong></strong> hører<br />
med til det traditionelle professionsbegreb,<br />
må betragtes i sammenhæng med<br />
samfundsmæssige arbejdsdelinger og orga-<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 89
nisatoriske <strong>for</strong>hold og i virkelighe<strong>den</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
en særlig arbejdsmarkedsregulering og en<br />
særlig serviceproduktions<strong>for</strong>m. Parameteren<br />
arbejdsdeling og arbejdsorganisationer<br />
er jo umiddelbart arbejdslivs<strong>for</strong>skningens<br />
problemstilling, men <strong>den</strong> er typisk teoretiseret<br />
temmelig snævert industrisociologisk<br />
og/eller økon<strong>om</strong>isk og empirisk overvejende<br />
fokuseret på <strong>den</strong> simple vareproduktion<br />
og <strong>den</strong> dertil hørende teknologi og kvalificering.<br />
Tilsvarende konkrete studier af professionelt<br />
arbejde, dets organisering og ændringer<br />
i arbejdsdelingen kan give en empirisk<br />
vi<strong>den</strong> <strong>om</strong> disse, men kan måske særskilt<br />
vise noget <strong>om</strong> betydningen af diskurser<br />
(vi<strong>den</strong>sbaser) og subjektive og kulturelle<br />
<strong>for</strong>hold (professionsi<strong>den</strong>titet og kollektiviserede<br />
praksiserfaringer).<br />
På vej ud af <strong>den</strong> industrielle epoke med<br />
<strong>den</strong>s fysiske og tidsmæssig kontrol og management<strong>for</strong>mer<br />
er det vel tydeligt, at “loyalitets-kontrakter”,<br />
i<strong>den</strong>tifikation og social<br />
gratifikation optræder i mange og brogede<br />
k<strong>om</strong>binationer, og at det <strong>for</strong>hold, at k<strong>om</strong>petencer<br />
er knyttet til arbejdskraften, gør<br />
sig gæl<strong>den</strong>de i mange <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mer.<br />
Den nederste venstre “boble” angiver <strong>den</strong>ne<br />
samfundsmæssige sammenhæng og<br />
minder os <strong>om</strong>, at de meget specifikke <strong>for</strong>hold<br />
in<strong>den</strong> <strong>for</strong> professionerne også skal <strong>for</strong>stås<br />
i lyset heraf. De meget <strong>for</strong>skellige institutionaliserings<strong>for</strong>mer<br />
<strong>for</strong> henholdsvis ingeniørarbejde<br />
og lægearbejde må <strong>for</strong>stås<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> et samspil mellem <strong>den</strong> økon<strong>om</strong>iske og<br />
organisatoriske ud<strong>for</strong>mning af samfundsmæssig<br />
arbejdsdeling – under indflydelse af<br />
<strong>for</strong>skelle i det konkrete arbejde, professionernes<br />
vi<strong>den</strong>sbaser og faglige k<strong>om</strong>petencebegreber.<br />
Under industrialiseringen lod ingeniør<strong>arbejdet</strong><br />
sig måske lettere inkorporere<br />
i varer, <strong>s<strong>om</strong></strong> kunne <strong>om</strong>sættes i et kapitalistisk<br />
marked, samtidig med at ingeniøren<br />
blev fastholdt i arbejdsdelingen gennem<br />
særlige arbejds<strong>for</strong>hold og sociale privilegier,<br />
– men måske ser vi nu, at <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong><br />
grad er blevet en vare, at det ikke længere i<br />
90 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
særlig høj grad er knyttet til en person.<br />
Omvendt kan man se typer af (ingeniør-/vi<strong>den</strong>s-<br />
3 )arbejde der vanskeligt lader sig inkorporere<br />
i en konkret vare og der<strong>for</strong> lægger<br />
pres på <strong>den</strong> kapitalistiske vareproduktions<br />
model “indefra” i <strong>for</strong>m af produkter<br />
med indbygget implementerings og udviklingsbehov,<br />
– f.eks. k<strong>om</strong>plekse teknisk-sociale<br />
systemer, <strong>s<strong>om</strong></strong> kræver flere års delvis<br />
u<strong>for</strong>udsigelig erfaringsbaseret udvikling og<br />
tilpasning (Yrjö Engeström kaldte dem<br />
multiorganisational learning ved en konference<br />
<strong>for</strong> nylig (Kerosuo&Engeström 2003),<br />
men det er jo i øvrigt en velkendt udviklingsten<strong>den</strong>s<br />
fra produktionsmiddelindustrien).<br />
Det store spørgsmål er, <strong>om</strong> der i<br />
fremti<strong>den</strong> vil eksistere en eller flere teknologisk(e)<br />
vi<strong>den</strong>sarbejder-kategori(er) med<br />
en særlig status, og hvilke(n) vi<strong>den</strong>sbase(r)<br />
der i givet fald vil danne grundlag her<strong>for</strong>.<br />
Måske vil vi se både delprofessionalisering<br />
og nye professionaliseringer in<strong>den</strong> <strong>for</strong> det<br />
teknologiske <strong>om</strong>råde, <strong>s<strong>om</strong></strong> vi hidtil uproblematisk<br />
har i<strong>den</strong>tificeret <strong>s<strong>om</strong></strong> ingeniørarbejde.<br />
For ingeniørerne <strong>s<strong>om</strong></strong> individer synes<br />
der ikke at være tvivl <strong>om</strong>, at det, de laver,<br />
ikke er det rigtige ingeniørarbejde mere<br />
– <strong>den</strong> individuelle og kollektive ud<strong>for</strong>dring<br />
er her at finde ud af, <strong>om</strong> der er et nyt, <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
også er eller kan blive “rigtigt”.<br />
I sundhedsvæsenet er der <strong>for</strong>eløbig sket<br />
en opdeling mellem en hospitalssektor,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> i stigende grad følger en industrialiseringslogik<br />
og indbygger sin vi<strong>den</strong>base i<br />
<strong>den</strong>ne organisation, og en gadeplans-service,<br />
der møder det k<strong>om</strong>plekse behov og fungerer<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> “gatekeeper”. Denne funktion<br />
(<strong>den</strong> praktiserende læge) alternerer markedet<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> medierings<strong>for</strong>m mellem de samfundsmæssige<br />
behov og <strong>arbejdet</strong>s organisation<br />
– altså en selvstændig faktor i definitionen<br />
af professionens arbejde i konkurrence<br />
med og nogle gange i modstrid med <strong>den</strong><br />
styringsimpuls, <strong>s<strong>om</strong></strong> udgår fra <strong>den</strong> medicinteknologiske<br />
og bi<strong>om</strong>edicinske <strong>for</strong>sknings<br />
udvikling af vi<strong>den</strong>sbasen. Der er mange åb-
ne spørgsmål i <strong>den</strong> nuværende situation:<br />
Der kan ske det, at markedet bliver sat igennem<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> reguleringssystem – det alternative<br />
udbud af tjenester, markedsmekanismer<br />
i velfærdsstatens styring – og at vi<strong>den</strong>sbasen<br />
udvikles efter dette, antagelig med større<br />
vægt på c<strong>om</strong>modificerbar vi<strong>den</strong> (medicinindustrien)<br />
og klinisk masseproduktion<br />
(behandlingsindustri, herunder begyn<strong>den</strong>de<br />
udvikling af et internationalt marked).<br />
Men man kan også se ten<strong>den</strong>ser til, at de<br />
behov, <strong>s<strong>om</strong></strong> ikke ret godt lader sig håndtere<br />
på grundlag af <strong>den</strong> eksisterende vi<strong>den</strong>sbase,<br />
sætter sig igennem <strong>s<strong>om</strong></strong> folkekrav til et udvidet<br />
sundhedsbegreb og dermed en udvikling<br />
af nye vi<strong>den</strong>sbaser.<br />
Det er klart, at sygeplejens professionalisering<br />
i høj grad er knyttet til en arbejdsmarkedsstrategi,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> måske både kan ses<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> et krav <strong>om</strong> anerkendelse af et krævende<br />
arbejde og et krav <strong>om</strong> bedre løn. Men<br />
man skal jo heller ikke se bort fra, at det<br />
faktisk også er et udslag af sygeplejerskernes<br />
i<strong>den</strong>tifikation med deres særlige k<strong>om</strong>petence<strong>om</strong>råde<br />
og dertil hørende stræben<br />
efter at skaffe sig bedre uddannelse og mere<br />
selvstændighed og indflydelse i <strong>arbejdet</strong>.<br />
De arbejdsmarkedsmæssige og organisatoriske<br />
<strong>for</strong>hold må også her ses i samspillet<br />
med de to andre parametre eller dynamikker,<br />
<strong>den</strong> subjektivt livshistoriske og <strong>den</strong> vi<strong>den</strong>ssociologiske.<br />
Professionsvi<strong>den</strong> og<br />
vi<strong>den</strong>sdemokrati<br />
Professionskategorien er også <strong>for</strong>bundet<br />
med magt. S<strong>om</strong> udgangspunkt er <strong>den</strong>ne autoritet<br />
begrundet i <strong>den</strong> realitet, der hedder<br />
at kunne noget <strong>s<strong>om</strong></strong> andre har brug <strong>for</strong>,<br />
men <strong>den</strong> samfundsmæssige institutionalisering<br />
legitimerer og “usynliggør” <strong>den</strong>ne<br />
magt. I <strong>den</strong> professionsteori, hvor arbejdsfunktionen<br />
(pladsen i arbejdsdelingen) er<br />
det definerende udgangspunkt, fremstår<br />
<strong>den</strong>ne ofte(st) <strong>s<strong>om</strong></strong> en hypostasering af en<br />
bestemt historisk bun<strong>den</strong> arbejdsfunktion,<br />
så <strong>den</strong> fremstår <strong>s<strong>om</strong></strong> “naturlig”, “genstandsbegrundet”<br />
og eviggyldig. Det giver<br />
samtidig legitimiteten både til <strong>den</strong> relativt<br />
store auton<strong>om</strong>i i arbejdstilrettelæggelsen,<br />
og autoritet i <strong>for</strong>hold til andre medarbejdergrupper<br />
såvel <strong>s<strong>om</strong></strong> i <strong>for</strong>hold til brugere.<br />
Det er kernen i <strong>den</strong> samfundsmæssige delegation<br />
til professionerne. Nu bliver <strong>den</strong>ne<br />
professions-delegation i stor stil trukket tilbage<br />
– vi skal have skoleledelse i stedet <strong>for</strong><br />
lærerråd, DjøF’ere på hospitalerne osv. –<br />
m.a.o. betros kvalitetsudvikling og rationalisering<br />
ikke længere til de professionelle – i<br />
hvert fald ikke de hidtidige professionelle<br />
(Weber, 2002). Men det er jo ikke nødvendigvis<br />
det samme <strong>s<strong>om</strong></strong> at <strong>den</strong> reelle behovsog<br />
k<strong>om</strong>petencerelation er ændret, eller<br />
ændret på samme måde. I praksis er det<br />
snarere et rodsammen af ændrede behov,<br />
ændrede opfattelser af behov, ændrede<br />
k<strong>om</strong>petencer, kritik af professionernes<br />
praksis og bestræbelsen på at holde sammen<br />
på legitimiteten i en organisation eller<br />
institution (Filander 2003).<br />
I alt dette er <strong>den</strong> professionelle i<strong>den</strong>titet<br />
<strong>for</strong>bundet med <strong>den</strong> autoritet, der opfattes<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> sagligt begrundet, og en ansvarlighed,<br />
der ligeledes er funderet i overbevisningen<br />
<strong>om</strong> at vide og kunne noget <strong>s<strong>om</strong></strong> “de andre”<br />
ikke kan og har brug <strong>for</strong>. Og over <strong>for</strong> det<br />
<strong>den</strong> mere eller mindre skeptiske position,<br />
der problematiserer magt og autoritet generelt<br />
eller betvivler <strong>den</strong>s udøvelse på konkrete<br />
<strong>om</strong>råder. Det er ikke kun en legitimitetskrise,<br />
det rejser også et interessant demokratiproblem<br />
og giver måske også muligheder<br />
<strong>for</strong> nye <strong>for</strong>estillinger <strong>om</strong> demokratisering<br />
af arbejdslivet.<br />
Når professionens autoritet anfægtes,<br />
indskrænkes det auton<strong>om</strong>e spillerum <strong>for</strong><br />
<strong>den</strong> professionelle <strong>s<strong>om</strong></strong> regel. I bedste fald<br />
giver det anledning til nye k<strong>om</strong>munikations-<br />
og <strong>for</strong>handlings<strong>for</strong>mer, hvor <strong>den</strong> vi<strong>den</strong>sspecialiserede<br />
professionelle skal <strong>for</strong>klare<br />
sig og begrunde sin autoritet på ny.<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 91
Under alle <strong>om</strong>stændigheder <strong>om</strong>defineres<br />
arbejdspladsrelationen fra en struktur med<br />
et indre kollegialt eller individuelt spillerum<br />
til et samspil mellem dette og professionseksterne<br />
interesser. Magt<strong>for</strong>holdet bliver<br />
sat til <strong>for</strong>handling. I værste fald – hvilket<br />
ofte indtræffer i praksis – betyder det, at<br />
der i stedet <strong>for</strong> professionel auton<strong>om</strong>i indføres<br />
temmelig autoritære managementmetoder<br />
eller markedsmekanismer.<br />
Den spæn<strong>den</strong>de ud<strong>for</strong>dring bliver her at<br />
<strong>for</strong>binde det <strong>for</strong>tsat eksisterende vi<strong>den</strong>soverskud/specialisering<br />
med de interesser<br />
og indsigter, <strong>s<strong>om</strong></strong> brugere og andre repræsenterer.<br />
Sandt at sige er professioner jo<br />
ikke primært vi<strong>den</strong>soverskud, de er primært<br />
legitimitetsoverskud knyttet til institutionaliseringen.<br />
Når problematiseringen<br />
af legitimiteten tager til, opstår der grundlag<br />
<strong>for</strong> en erfaringsudveksling mellem professionel<br />
ekspert og læg bruger eller kollega.<br />
Samtidig er professionaliseringen jo<br />
også faktisk udtryk <strong>for</strong> et vi<strong>den</strong>sunderskud.<br />
Den vi<strong>den</strong>sbaserede k<strong>om</strong>petence er også<br />
udtryk <strong>for</strong> en tilpasning af realitets<strong>for</strong>ståelsen<br />
og opgaven til det, <strong>s<strong>om</strong></strong> <strong>den</strong> professionelle<br />
kan klare. En bio-medicinsk diskurs<br />
gør det muligt at definere patientens problem<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> det problem, <strong>s<strong>om</strong></strong> lægen kan gøre<br />
noget ved. Ved at kigge på hverdagslivet i<br />
professionerne under synsvinklen, at det<br />
også er <strong>for</strong>svarsmekanismer over <strong>for</strong> en<br />
overvæl<strong>den</strong>de og uløselig opgave, får vi<br />
empirisk mulighed <strong>for</strong> at finde frem til nogle<br />
af de <strong>om</strong>råder, hvor <strong>den</strong> professionelle<br />
har en latent, bevidst eller ubevidst, mulighed<br />
<strong>for</strong> at lære af sit praktiske arbejde og af<br />
<strong>om</strong>gangen med sine brugere. Det at magten<br />
sættes til <strong>for</strong>handling, at der åbnes <strong>for</strong><br />
en ny dialog mellem <strong>den</strong> specialiserede vi<strong>den</strong><br />
og <strong>den</strong> berørte bruger, kan altså samtidig<br />
rumme nogle muligheder <strong>for</strong> at øge <strong>den</strong><br />
professionelles realistiske spillerum, selv<strong>om</strong><br />
hans fagligt monopoliserede magt umiddelbart<br />
indskrænkes. Vi<strong>den</strong>sdemokratiseringen<br />
repræsenterer <strong>for</strong> de professionelle<br />
og andre vi<strong>den</strong>sarbejdere en mulighed <strong>for</strong><br />
at udvikle en ny <strong>for</strong>m <strong>for</strong> demokratisering<br />
af <strong>arbejdet</strong>.<br />
Professionsi<strong>den</strong>titeten – <strong>den</strong> subjektive<br />
i<strong>den</strong>tifikation med bestemte k<strong>om</strong>petencer<br />
og vi<strong>den</strong><strong>s<strong>om</strong></strong>råder – anskueliggør en subjekt-objekt-dialektik<br />
i <strong>for</strong>holdet mellem<br />
subjekter, arbejde og vi<strong>den</strong>, <strong>s<strong>om</strong></strong> er afgørende<br />
<strong>for</strong> overvejelser <strong>for</strong> <strong>for</strong>ståelsen af, hvordan<br />
det er at leve i et mere eller mindre vi<strong>den</strong>sbaseret<br />
samfund overhovedet og herunder<br />
i særdeleshed <strong>for</strong> at <strong>for</strong>estille sig en<br />
demokratiske samfundsudvikling i et samfund<br />
med specialiseret og monopoliseret<br />
vi<strong>den</strong>. Vi<strong>den</strong> var i professionerne <strong>for</strong>bundet<br />
med et “politisk mandat”, og der<strong>for</strong> belyser<br />
de også det prekære spørgsmål i et arbejdsdelt<br />
samfund, <strong>om</strong> hvordan specialistvi<strong>den</strong><br />
kan demokratiseres u<strong>den</strong> at <strong>for</strong>svinde.<br />
<strong>Professioner</strong> og arbejdsliv<br />
92 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
Har vi så med <strong>den</strong>ne model afskaffet professionsbegrebet?<br />
Man kan måske sige, at vi<br />
har muliggjort en relativering af det. De<br />
klassiske professioner kan bestemmes <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
en bestemt historisk konstellation af betingelser<br />
i hver af de parametriske felter: Nogle<br />
institutionelt veldefinerede arbejdsfunktioner,<br />
en institutionaliseret faglighed og<br />
nogle personer, der inkorporerer <strong>for</strong>bindelsen<br />
mellem dem i deres person. I stedet <strong>for</strong><br />
definitorisk og normativt at tale <strong>om</strong> professioner<br />
i en klassisk <strong>for</strong>stand kunne man tale<br />
<strong>om</strong> professionalisering i <strong>den</strong> mere relative<br />
<strong>for</strong>stand, at det er en proces i en række dimensioner<br />
(klarere arbejdsdeling, vi<strong>den</strong>skabeliggørelse/definering<br />
af vi<strong>den</strong>sbase, øget<br />
<strong>for</strong>mel regulering af adgangen til et arbejd<strong>s<strong>om</strong></strong>råde,<br />
organisering og kollektive/kollegiale<br />
etiske reguleringer af praksis og ansvar)<br />
– og der<strong>for</strong> tilsvarende <strong>om</strong> afprofessionalisering.<br />
Modellen giver en hensigtsmæssig ramme<br />
<strong>for</strong> analyse af de faktiske professioner.
<strong>Professioner</strong> kan stadig erkendes <strong>s<strong>om</strong></strong> historiske<br />
fæn<strong>om</strong>ener, <strong>s<strong>om</strong></strong> er knyttet til moderniseringsprocessen,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> eksponerer <strong>den</strong>nes<br />
udvikling in<strong>den</strong> <strong>for</strong> <strong>for</strong>skellige <strong>om</strong>råder, og<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> tilspidser nogle af moderniseringsprocessens<br />
dilemmaer. Men <strong>den</strong> gør det muligt<br />
at stille spørgsmålet <strong>om</strong> professionernes<br />
fremtid konkretiseret og i historisk kontekst:<br />
Hvilke professioner kan udvikles, og<br />
hvilke vil opløses? Hvem kan blive professionelle?<br />
Hvordan bliver de det? Det afhænger<br />
af samspillet mellem samfundsmæssig<br />
arbejdsdeling og arbejdsorganisationer, vi<strong>den</strong>sd<strong>om</strong>æner<br />
og de professionelles erfaringer,<br />
læreprocesser og i<strong>den</strong>tifikationer på<br />
<strong>den</strong> an<strong>den</strong> side. Den skitserede teoretiske<br />
og analytiske rammemodel er egnet til at<br />
afdække dette samspil.<br />
Samtidig kan professionsanalysen levere<br />
nogle konkrete og <strong>om</strong>rådespecifikke bidrag<br />
til analysen af de almene udviklingsprocesser,<br />
<strong>s<strong>om</strong></strong> er skitseret i <strong>for</strong>bindelse med de tre<br />
parametre. I <strong>for</strong>hold til arbejdslivs<strong>for</strong>skningen<br />
repræsenterer modellens tre parametre<br />
et <strong>for</strong>slag <strong>om</strong> at styrke interessen i det empiriske<br />
felt <strong>for</strong> spørgsmål vedr. <strong>den</strong> subjektive<br />
erfaring og livssammenhæng – det er en<br />
gammel brist i arbejdslivs<strong>for</strong>skningen (Salling<br />
Olesen & Weber, 2001) – samt spørgsmål<br />
vedrørende vi<strong>den</strong> og indholdsmæssig<br />
udvikling af vi<strong>den</strong> og fag.<br />
Konkret kunne man pege på nogle enkelte<br />
problemstillinger og dimensioner, <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
umiddelbart kunne inspireres gennem studiet<br />
af professioner:<br />
Vi<strong>den</strong>sdimensionen, eller <strong>arbejdet</strong>s processuelle<br />
afhængighed af vi<strong>den</strong> og kund-<br />
skab, både i <strong>for</strong>hold til definitionen af arbejdsopgaver<br />
og arbejdsdeling, ud<strong>for</strong>mningen<br />
af arbejdsprocessen, teknologier<br />
og arbejdsdeling<br />
Erfaring og læreprocesser på <strong>arbejdet</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
selvstændige subjektive dynamikker, der<br />
ikke kan begribes i arbejdssociologiske og<br />
-organisatoriske kategorier (alene), men<br />
må <strong>for</strong>stås i sammenhæng med arbejdernes<br />
livshistoriske erfaringsdannelse<br />
I<strong>den</strong>titetsdimensionen, <strong>arbejdet</strong>s subjektive<br />
betydning <strong>for</strong> dets udøvere, og kulturelle<br />
<strong>for</strong>udsætninger og ressourcers betydning<br />
<strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> – man kunne kalde<br />
det spørgsmålet <strong>om</strong> arbejdsi<strong>den</strong>titeter og<br />
deres sammenhæng med kulturelle <strong>for</strong>hold<br />
iøvrigt<br />
Demokratidimensionen, <strong>s<strong>om</strong></strong> umiddelbart<br />
handler <strong>om</strong> det at se participation i<br />
<strong>arbejdet</strong> og <strong>om</strong> k<strong>om</strong>plekse relationer og<br />
interessemodsætninger mellem arbejdere<br />
indbyrdes, men i an<strong>den</strong> <strong>om</strong>gang måske<br />
især spørgsmålet <strong>om</strong> <strong>arbejdet</strong>s demokratiske<br />
betydning – hvad sociale interesser<br />
overhovedet er, og hvordan de gøres gæl<strong>den</strong>de.<br />
Det er klart, at disse dimensioner – <strong>s<strong>om</strong></strong><br />
også kunne kaldes en kognitiv eller vi<strong>den</strong>ssociologisk,<br />
en socialpsykologisk, en kulturel og<br />
en politisk – ikke udgør nogen udtømmende<br />
dimensionering af arbejdslivsfeltet. Men de<br />
er indbyrdes <strong>for</strong>bundne refleksionsakser i<br />
<strong>for</strong>ståelsen af subjektive og samfundsmæssige<br />
dynamikker i <strong>arbejdet</strong>.<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 93
NOTER<br />
1. S<strong>om</strong> et led i projektet “Know-ing” med støtte<br />
fra Dansk Ingeniør<strong>for</strong>bund gennemførte en<br />
<strong>for</strong>skergruppe dybtgående interviews med ca.<br />
20 ingeniører (se Christensen & Buch 1999)<br />
2. Jeg udelader her en nærmere teoretiske diskussion<br />
af i<strong>den</strong>titetsbegrebet og specielt arbejdsi<strong>den</strong>titet.<br />
Jeg har fremlagt nogle ideer<br />
<strong>om</strong> dette i an<strong>den</strong> sammenhæng (Salling Olesen/Weber,<br />
2001, med kritisk reference til<br />
Eriksson 1968, og Volmerg 1978). Jeg <strong>for</strong>står<br />
professionel i<strong>den</strong>titet <strong>s<strong>om</strong></strong> særlige subjektive<br />
processer, der indebærer i<strong>den</strong>tifikation med<br />
k<strong>om</strong>binationen af en nogenlunde veldefineret<br />
diskursiv størrelse, visse stereotypiserede<br />
REFERENCER<br />
Buch, A. (1999): In search of the lost Engineer<br />
I<strong>den</strong>tity, i Adult Education and the Labour<br />
Market V, Copenhagen, Roskilde University<br />
Press and ESREA.<br />
Bowker, C.G. & S.L. Star (1999): Sorting Things<br />
out, Cambridge, MIT Press.<br />
Christensen, Tania & Anders Buch (red.) (1999):<br />
Ingeniørliv – otte <strong>for</strong>tællinger, København., Ingeniør<strong>for</strong>bundet<br />
i Danmark.<br />
Erikson, Erik H. (1968): I<strong>den</strong>tity, Youth, and<br />
Crisis, NY, Norton.<br />
Filander, K. (2003): Work Cultures and I<strong>den</strong>tities<br />
in Transition, Making Sense of the Managerial<br />
Turn in the Public Sector, Graduate School in<br />
Lifelong Learning Dissertation Series, Roskilde,<br />
Roskilde University Press.<br />
Foucault, M (1972): The Archaeology of Knowledge,<br />
orig. 1971, NY, Pantheon.<br />
Gibbons, Michael, et al. (1994): The new production<br />
of knowledge – the dynamics of science and<br />
research in contemporary societies, London,<br />
Sage.<br />
Hellberg, I. (1985): Professionaliseringsprocessens<br />
<strong>for</strong>utsättninger, i D. Broady (ed.): Professionaliseringsfällan,<br />
Stockholm, Carlssons.<br />
Hjort, K. (2001): Moderniseringen af <strong>den</strong> offentlige<br />
sektor, Frederiksberg, Roskilde Universitets<strong>for</strong>lag.<br />
Hjort, K. (red) (2003): De professionelle, Frederiksberg,<br />
Roskilde Universitets<strong>for</strong>lag.<br />
94 <strong>Professioner</strong> <strong>s<strong>om</strong></strong> (<strong>trold</strong>)<strong>spejl</strong> <strong>for</strong> <strong>arbejdet</strong> i <strong>den</strong> udfoldede modernitet<br />
eller mytologiske praksiserfaringer og tilhørs<strong>for</strong>holdet<br />
til gruppen. For så vidt dette arbejde<br />
i højere grad end andet arbejde engagerer de<br />
udførende og <strong>for</strong>udsætter dette subjektive engagement,<br />
så er det en særlig interessant subjekt-konstitution.<br />
For det andet repræsenterer<br />
professionerne samfundsmæssig vi<strong>den</strong>. For så<br />
vidt professionerne repræsenterer særlige <strong>om</strong>råder<br />
<strong>for</strong> kollektiv, subjektiv vi<strong>den</strong>sopbygning<br />
og -udfoldelse er de politisk vigtige i et samfund,<br />
hvor vi<strong>den</strong> konstituerer samfundsmæssig<br />
magt. Man kan der<strong>for</strong> se studiet af konkrete<br />
professioner <strong>s<strong>om</strong></strong> en historisk og empirisk<br />
konkretiseret subjektivitets<strong>for</strong>skning).<br />
Hollnagel, H. & Salling Olesen, H. (2002): Fra<br />
klinisk ekspert til reservedatter – Almen praktiserende<br />
lægers subjektive arbejdsbetingelser<br />
og arbejdsi<strong>den</strong>tiet, Projektbeskrivelse,<br />
(http://www.ruc.dk/inst10/<strong>for</strong>skningsprojekter/professionsi<strong>den</strong>titet/).<br />
Hølge-Hazelton, B. (2003): Feminisering af almen<br />
lægepraksis?, i Tidsskrift <strong>for</strong> <strong>Arbejdsliv</strong> nr.<br />
4, 5. årg.<br />
Kerosuo, H. & Y. Engeström: Boundary Crossing<br />
and learning in creation of new work practice,<br />
i Proceedings fr<strong>om</strong> 3 rd International Conference<br />
of Researching Work and Learning, Tampere<br />
University.<br />
Latour, Bruno, & S. Woolgar (1979): Laboratory<br />
Life – The Social Construction of Scientific Facts,<br />
Beverley Hills, CA, Sage.<br />
Mallet, S. (1969): La Nouvelle Classe Ouvriére, Paris,<br />
Eds. Seuill.<br />
Salling Olesen, H. (2000): Professional I<strong>den</strong>tity as<br />
Learning Processes in Life Histories, Roskilde,<br />
Papers fr<strong>om</strong> the Life History Project 12.<br />
Salling Olesen, H. (2001): Professional I<strong>den</strong>tity<br />
as Learning Processes in Life Histories, Journal<br />
of Workplace Learning, Vol. 13, Issue 7/8.<br />
Salling Olesen, H. (2003): Work, I<strong>den</strong>tity and<br />
Learning, i C.H. Jørgensen & N. Warring<br />
(eds.): Adult Education and the Labour Market<br />
VII, ESREA/Roskilde University Press.<br />
Salling Olesen, H. m.fl. (1998): Modernisering –
Kvalificering – Professionalisering, Voksen- og<br />
efteruddannelsens betydning <strong>for</strong> FTF-medlemmer<br />
– Sammenfatning af undersøgelserne, FTF<br />
1998.<br />
Salling Olesen, H. & D. Gannik (2002): En profession<br />
under pres – Brugerperspektiv, kvalitet<br />
og udvikling af <strong>den</strong> almene praksis, i<br />
Månedsskrift <strong>for</strong> praktisk Lægegerning, no. 2,<br />
2002, s. 149-160.<br />
Salling Olesen, H. & K. Weber (2001): Space <strong>for</strong><br />
experience and learning – Theorizing the<br />
subjective side of work, i K. Weber (ed.): Experience<br />
and Discourse, Frederiksberg, Roskilde<br />
University Press.<br />
Sarfatti-Larson, M. (1977): The Rise of Professionalism,<br />
University of Cali<strong>for</strong>nia Press.<br />
Volmerg, Ute (1978): I<strong>den</strong>tität und Arbeitserfahrung<br />
– Eine theoretische Konzeption zu einer<br />
Sozialpsychologie der Arbeit, Frankfurt, Suhrkamp.<br />
Weber, K. (2002): Professionsuddannelserne i<br />
vadestedet, i Social Kritik, no.81.<br />
Henning Salling Olesen, professor ved Institut<br />
<strong>for</strong> Uddannelses<strong>for</strong>skning (Institut<br />
10) på Roskilde UniversitetsCenter.<br />
e-mail: hso@ruc.dk<br />
Tidsskrift <strong>for</strong> ARBEJDSliv, 6 årg. . nr. 1 . 2004 95