Arkitektforslag_Trafikregulering-og-borgerinvolvering-Istedgade-2009
Arkitektforslag_Trafikregulering-og-borgerinvolvering-Istedgade-2009
Arkitektforslag_Trafikregulering-og-borgerinvolvering-Istedgade-2009
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ISTEDGADE<br />
TRAFIKREGULERING OG BORGERINVOLVERING
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
PROJEKTETS FORMÅL 4<br />
HISTORIEN 5<br />
GADENS IDENTITET 6<br />
BYDELEN I DAG 7<br />
ISTEDGADES FYSISKE KARAKTER 8<br />
OVERORDNET TRAFIKFORDELING 9<br />
UHELDSBELASTNING 10<br />
BUSSER 11<br />
BILER 12<br />
CYKLER 13<br />
FODGÆNGERE 14<br />
LYS OG SKYGGE 15<br />
TRAFIKFORSØG I ISTEDGADE 16<br />
LØSNINGSOPLÆG 17<br />
TRAFIK I DAG 18<br />
TRAFIKPRINCIP BIBEHOLDES 19<br />
FARTDÆMPENDE FORANSTALTNINGER 20<br />
P-ZONE 21<br />
GADEPROFIL 23<br />
MIDTERHELLER 24<br />
UDVIDEDE ØER OG SNOET GADEFORLØB 25<br />
BELYSNING OG AFSKÆRMNING 26<br />
SIDDEMØBLER 27<br />
PRINCIP / ISTEDGADE 2010 28
- SIKRE DIALOG MELLEM VESTERBROBORGERE OG<br />
BORGERREPRÆSENTATIONEN<br />
- AFGIVE HØRRINGSSVAR<br />
- STILLE FORSLAG TIL POLITISKE UDVALG<br />
- IDENTITETSSKABENDE ARKITEKTUR<br />
- RUMLIGE OPLEVELSER OG BEGIVENHEDER<br />
- MIDLERTIDIG ARKITEKTUR<br />
- INVOLVERENDE PROCESSER<br />
- BÆREDYGTIGHED<br />
MEDARBEJDERE:<br />
JES VAGNBY, RANDI ELISABETH KNUDSEN, HANS BRUUN OLESEN<br />
OKTOBER <strong>2009</strong>
PROJEKTETS FORMÅL<br />
- FARTDÆMPENDE FORANSTALTNINGER<br />
- GRØNNERE MILJØ<br />
- INVOLVERENDE PROCESSER<br />
Oplægget fra Vesterbro Lokaludvalg til dette projekt indeholder tre overordnede punkter:<br />
”Trafikdæmpende foranstaltninger” skal nedsætte farten <strong>og</strong> mindske trafikgennemstrømningen for at øge<br />
sikkerheden for cyklende <strong>og</strong> gående.<br />
”Et grønnere <strong>Istedgade</strong>” skal bidrage til et mere indbydende miljø.<br />
”Involverende processer” vil styrke social bæredygtighed for at understøtte <strong>Istedgade</strong>s forskelligartede<br />
aktiviteter <strong>og</strong> subkulturer.<br />
4
HISTORIEN<br />
Set i et historisk perspektiv har <strong>Istedgade</strong> gennemgået en udvikling fra at være byens belastede bagside, med dårligt<br />
lys, forurenet luft <strong>og</strong> ringe boligforhold, til et af byens foretrukne miljøer, hvor det er blevet ”in” at flytte til. Gennem<br />
tiden har litterære frontfigurer som Tove Ditlevsen <strong>og</strong> Tom Kristensen på forbilledlig vis beskrevet <strong>Istedgade</strong>s<br />
særpræg. Trods de sidste 20 års sanering er det lykkedes at bibeholde det særpræg, der udgør <strong>Istedgade</strong>s unikke <strong>og</strong><br />
afslappede identitet.<br />
- FRA BAGSIDE TIL FORSIDE<br />
- ARBEJDERENS KVARTER<br />
- LITTERÆRT SPRINGBRÆT<br />
- 20 ÅRS BYSANERING<br />
5
GADENS IDENTITET<br />
<strong>Istedgade</strong>s identitet beror på et fundament af åbenhed <strong>og</strong><br />
accept af forskellighed. Sammenlignet med mange andre af<br />
Københavns bydele, står <strong>Istedgade</strong> i dag for et frit miljø med<br />
plads til alle.<br />
Østerbro har overvejende beboere med etnisk dansk baggrund,<br />
mens Nørrebro/Nordvest er præget af folk med anden etnisk<br />
baggrund end dansk. I <strong>Istedgade</strong> kan det siges, at det er<br />
lykkedes at opnå et mix af etniciteter/kulturer. At <strong>Istedgade</strong> er<br />
et af de få steder integrationen er ganske vellykket.<br />
ØSTERBRO ISTEDGADE<br />
NØRREBRO<br />
SOCIALT<br />
ØKONOMISK<br />
KULTURELT<br />
MIX<br />
6
BYDELEN I DAG<br />
Vesterbro er karakteriseret ved at være en tætbefolket bydel<br />
med karréstruktur, få rekreative arealer <strong>og</strong> stor trafikbelastning.<br />
Området afgrænses af banegraven, søerne samt Frederiksberg,<br />
<strong>og</strong> er i direkte forbindelse med hovedbanegården <strong>og</strong><br />
Københavns centrum. Området er kendetegnet ved mange<br />
småerhverv <strong>og</strong> butikker, fortrinsvis i gadeplan.<br />
At bysaneringen i området er relativt vellykket, kan tilskrives, at<br />
gadernes autenticitet er bibeholdt, mens renoveringsindsatsen<br />
har været koncentreret om miljøforbedringer i karréernes<br />
bolig- <strong>og</strong> gårdrum.<br />
Blandingen af gode lejligheder <strong>og</strong> et kontrastfyldt, aktivt<br />
gadeliv har tiltrukket mange nye beboere.<br />
CARLSBERG<br />
ENGHAVEN<br />
ENGHAVE PLADS<br />
VESTERBROGADE<br />
ISTEDGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
SØNDER BOULEVARD<br />
INGERSLEVSGADE<br />
KØDBYEN<br />
ØKSNEHALLEN<br />
HALMTORVET<br />
TIVOLI<br />
HOVEDBANEN<br />
DGI-BYEN<br />
7
ISTEDGADES FYSISKE KARAKTER<br />
ENGHAVEN ENGHAVE PLADS<br />
OEHLENSCHLÆGERSGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
HOVEDBANEN<br />
<strong>Istedgade</strong>s lange, lige forløb fra hovedbanegården til Enghave Plads er omgivet af en konsekvent struktur<br />
af relativt kompakte karréer. Gaderummet har en stærk aksialitet på grund af den ubrudte gentagelse af<br />
karréer fra hovedbanegården til Enghave Plads. Her er en høj densitet <strong>og</strong> urban karakter.<br />
<strong>Istedgade</strong> kan inddeles i tre zoner, der adskiller sig på det fysiske, såvel som på måden gaden er indtaget<br />
af mennesker.<br />
1. Det smallere <strong>Istedgade</strong> fra hovedbanegården til Gasværksvej karakteriseres primært som et klassisk<br />
hoteldistrikt. Turister indl<strong>og</strong>eres på byhotellerne <strong>og</strong> udenfor huserer en stor del af gadens folk. Miljøet er<br />
mere råt <strong>og</strong> stueetagerne er overvejende passive.<br />
2. Det bredere <strong>Istedgade</strong> er aktivt indtaget af beboere. Der er en livlig handel, fortovscafeer mv. i de aktive,<br />
udadvendte stueetager. Gadebilledet er præget af dels at være et sted hvor folk mødes, dels at være en<br />
gennemfartsstrækning. Den urbane oplevelse er meget stærk her.<br />
3. Enghaveområdet er en åben, grøn struktur, som bruges af mange forskellige grupper - fra sportsaktive<br />
børn <strong>og</strong> unge til hjemløse misbrugere. Enghave Plads kan karakteriseres som et alment bytorv med mange<br />
spontane <strong>og</strong> uformelle aktiviteter. Området er desuden et mindre tæt urbant område <strong>og</strong> et af Vesterbros<br />
få rekreative områder.<br />
SMALLERE ISTEDGADE<br />
- HOTELDISTRIKT<br />
- MERE RÅT MILJØ<br />
- PASSIVE STUEETAGER<br />
- INTERNATIONALT ISLÆT<br />
BREDERE ISTEDGADE<br />
- INDTAGET AF BEBOERE<br />
- LIVLIG HANDEL<br />
- AKTIVE STUEETAGER<br />
- MANGE MØDER PÅ GADEN<br />
ENGHAVEOMRÅDET<br />
- ÅBEN STRUKTUR<br />
- MANGE BRUGERGRUPPER<br />
- GRØNT MILJØ<br />
- MINDST URBANT<br />
8
OVERORDNET TRAFIKFORDELING<br />
VESTERBROGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
2<br />
1<br />
ISTEDGADE<br />
SØNDER BOULEVARD<br />
INGERSLEVSGADE<br />
KØRETØJER CYKLER/KNAL.<br />
VESTERBROGADE 1 9.400 5.990<br />
VESTERBROGADE 2 12.400 10.550<br />
ISTEDGADE 8.400 4.440<br />
INGERSLEVSGADE 8.700 3.320<br />
TRAFIKTAL: HVERDAGE 06-18, 2008<br />
KILDE: TRAFIKTAL OG ANDRE FÆRDSELSUNDERSØGELSER 2004-2008,<br />
AF KØBENHAVNS KOMMUNE<br />
Af de fire store veje, der fører fra centrum mod vest, er Vesterbr<strong>og</strong>ade den mest trafikerede.<br />
Særligt Vesterbr<strong>og</strong>ade ”2” (fra Gasværksvej mod vest) er belastet af trafik. Det er et<br />
faktum, der indikerer, at mange trafikanter bruger Gasværksvej intensivt for at komme til<br />
Vesterbr<strong>og</strong>ade. Det belaster <strong>og</strong>så <strong>Istedgade</strong> ved krydsende trafikanter via Gasværksvej.<br />
Der er desuden fra Vesterbro Lokaludvalgs side ønske om cykelstier langs Gasværksvej.<br />
Vesterbr<strong>og</strong>ade er som hovedforbindelsesgade den mest benyttede af cyklister. Her er<br />
mere end dobbelt så mange cyklister som i <strong>Istedgade</strong> <strong>og</strong> Ingerslevsgade tilsammen - <strong>og</strong><br />
næsten ligeså mange cyklister som biler. I <strong>Istedgade</strong> <strong>og</strong> Ingerslevsgade er der halvt så<br />
mange cyklister som biler.<br />
I Vesterbro Lokaludvalg er der ønske om at styrke sikkerheden for de bløde trafikanter i<br />
<strong>Istedgade</strong>. Som det kan ses på følgende side er uheldsfrekvensen steget i de sidste år.<br />
9
UHELDSBELASTNING<br />
ANTAL CYKLISTUHELD<br />
1996-2000* 2004-2008**<br />
ISTEDGADE 25 44<br />
VESTERBROGADE 56 41<br />
* KILDE: VESTERBRO TRAFIK- OG BYRUMSPLAN, KØBENHAVNS KOMMUNE, 2003.<br />
**ANTAL KUN OPLYST SAMLET FOR IMPLICEREDE “BLØDE TRAFIKANTER” (FODGÆNGER<br />
OG CYKLIST) - ANTAGET FORDELING 50/50.<br />
KILDE: BERLINGSKE.DK, GRAFIK: DE 18 MEST UHELDSBELASTEDE STRÆKNINGER I<br />
KØBENHAVN, 30.09.09.<br />
<strong>Istedgade</strong> har en uheldig placering på listen over uheld som den fjerde farligste gade i<br />
København - med mange cyklist uheld. De sidste ti år er antallet af cyklistuheld næsten<br />
fordoblet.<br />
Antallet af biler i gaden er faldet med tyve procent i samme periode (fra 1999-2008). Det<br />
er et paradoks, som kan forklares ved:<br />
“Det er ikke alene biltrafikmængden, der er afgørende for antallet af ulykker, men <strong>og</strong>så<br />
antallet af kryds, oversigtsforhold <strong>og</strong> fodgængernes behov for at krydse gaderne.“*<br />
Procentandelen af uheld, hvor cyklister er implicerede, er højere i Vesterbr<strong>og</strong>ade end i<br />
<strong>Istedgade</strong> trods det, at der er cykelstier i Vesterbro gade.<br />
Der er altså brug for tiltag, der styrker overskueligheden <strong>og</strong> fodgængernes mulighed for<br />
at krydse gaden, samtidigt med at hastigheden reduceres.<br />
“ [...] CYKELSTIER ØGER TRYGHEDEN OG FREMKOMMELIGHEDEN<br />
FOR CYKLISTER, MEN MINDSKER AGTPÅGIVENHEDEN. FARTEN ER<br />
DEN AFGØRENDE FAKTOR. CYKELSTIER I EN HANDELSGADE SOM<br />
ISTEDGADE MED MANGE PARKERINGER OG KRYDSNINGER ØGER<br />
DERFOR IKKE NØDVENDIGVIS TRAFIKSIKKERHEDEN.” *<br />
10
BUSSER<br />
Der er to buslinjer som kører gennem<br />
<strong>Istedgade</strong>, henholdsvis linje 10 <strong>og</strong> natbussen<br />
84N. I dagtimerne er busbelastningen<br />
i gennemsnit 18 busser i timen (begge<br />
retninger inklusiv). Af hensyn til busserne<br />
udelukkes etablering af vejbump, hvorfor<br />
alternative fartdæmpende foranstaltninger<br />
må findes.<br />
I nærværende forslag anses det som<br />
nødvendigt at beholde den offentlige trafik<br />
i <strong>Istedgade</strong>.<br />
ENGHAVEN<br />
ENGHAVE PLADS<br />
VALDEMARSGADE<br />
OEHLENSCHLÆGERSGADE<br />
SAXOGADE<br />
DANNEBROGSGADE<br />
SKYDEBANEGADE<br />
ABSALONSGADE<br />
ESKILDSGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
VIKTORIAGADE<br />
HELGOLANDSGADE<br />
COLBJØRNSENSGADE<br />
HOVED-<br />
BANEN<br />
STOPPESTED<br />
BUSLINJE 10 OG 84N<br />
BELASTNINGSGENNEMSNIT:<br />
DAGTIMER - 18 BUSSER/TIME<br />
11
BILER<br />
Trafikken i <strong>Istedgade</strong> har sine tydelige<br />
spidsbelastningstidspunkter om morgenen<br />
<strong>og</strong> sidst på eftermiddagen. Herimellem kan<br />
der forekomme stille perioder. Sidegaderne,<br />
som lægger asfalt til meget trafik ind <strong>og</strong><br />
ud af <strong>Istedgade</strong>, er næsten alle underlagt<br />
ensretning.<br />
Stop <strong>og</strong> standsninger i <strong>Istedgade</strong> foregår i<br />
vejsiden i hele <strong>Istedgade</strong>s udstrækning. Dertil<br />
kommer et antal afmærkede parkeringsbåse i<br />
de tilstødende sidegader.<br />
Der er i dag etableret alternative<br />
parkeringsmuligheder i P-hus i Rejsbygade.<br />
P<br />
ENGHAVEN<br />
ENGHAVE PLADS<br />
VALDEMARSGADE<br />
OEHLENSCHLÆGERSGADE<br />
SAXOGADE<br />
DANNEBROGSGADE<br />
SKYDEBANEGADE<br />
ABSALONSGADE<br />
ESKILDSGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
VIKTORIAGADE<br />
HELGOLANDSGADE<br />
COLBJØRNSENSGADE<br />
ENSRETTET VEJ<br />
BLIND VEJ<br />
VEJSIDE PARKERING<br />
HOVED-<br />
BANEN<br />
12
CYKLER<br />
<strong>Istedgade</strong> er, ligesom resten af det<br />
københavnske gadebillede, indtaget af<br />
cykler - både af cykler som bliver kørt af ivrige<br />
cyklister <strong>og</strong> cykler som er parkeret mere eller<br />
mindre officielt. I dag findes kun cykelstativer<br />
i sidegaderne, mens en stor del af cyklerne<br />
parkeres langs facaderne på fortovet i<br />
<strong>Istedgade</strong>.<br />
Etablering af cykelsti i <strong>Istedgade</strong> har<br />
været debatteret i flere omgange.<br />
Dette kan ikke anbefales på grund af de<br />
mange sidegadeoverkørsler med dårlige<br />
oversigtsforhold for både cyklister <strong>og</strong> bilister.<br />
VALDEMARSGADE<br />
OEHLENSCHLÆGERSGADE<br />
SAXOGADE<br />
DANNEBROGSGADE<br />
SKYDEBANEGADE<br />
ABSALONSGADE<br />
ESKILDSGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
VIKTORIAGADE<br />
HELGOLANDSGADE<br />
COLBJØRNSENSGADE<br />
HOVED-<br />
BANEN<br />
OFFICIEL CYKELPARKERING<br />
UOFFICIEL CYKELPARKERING<br />
13
FODGÆNGERE<br />
I <strong>Istedgade</strong> hersker en helt unik<br />
fodgængerkultur. En kultur, hvor gaden<br />
krydses hvor som helst <strong>og</strong> når som helst.<br />
Fodgængerne påkalder sig retten til at<br />
indtage kørebanen. Dette er en egenskab,<br />
som er med til at underbygge det specielle<br />
<strong>Istedgade</strong> miljø <strong>og</strong> som en trafikløsning bør<br />
tage hensyn til.<br />
VALDEMARSGADE<br />
OEHLENSCHLÆGERSGADE<br />
SAXOGADE<br />
DANNEBROGSGADE<br />
SKYDEBANEGADE<br />
ABSALONSGADE<br />
ESKILDSGADE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
VIKTORIAGADE<br />
HELGOLANDSGADE<br />
COLBJØRNSENSGADE<br />
FODGÆNGERFELT<br />
LYSREGULERING<br />
HOVED-<br />
BANEN<br />
14
LYS OG SKYGGE<br />
<strong>Istedgade</strong> har en udpræget solside <strong>og</strong><br />
skyggeside, hvilket bevirker en naturlig<br />
fordeling af aktiviteter - solsiden egner sig<br />
bedst til ophold <strong>og</strong> skyggesiden bedst til<br />
butikshandel.<br />
SOLSIDE<br />
VINTER JÆVNDØGN<br />
SOMMER<br />
SKYGGESIDE<br />
KIG AD ISTEDGADE FRA ENGHAVE PLADS<br />
MOD BANEGÅRDEN<br />
15
TRAFIKFORSØG I ISTEDGADE<br />
I 2002 <strong>og</strong> 2005 havde <strong>Istedgade</strong> miljøtrafikuger arrangeret af Vesterbro Lokaludvalg i samarbejde<br />
med Københavns Kommune. Her blev forsøg med udvidede fortovsarealer <strong>og</strong> gadehjørner,<br />
midterheller m.m. foretaget ved simple opstillinger i gaden. Hovedkonklusionerne indeholder<br />
ønsker om bedre krydsningsmuligheder, fartdæmpende foranstaltninger, flere cykelstativer<br />
<strong>og</strong> mere grønt.<br />
POSITIV RESPONS:<br />
- REDUCERET PARKERING<br />
- GRØNT MILJØ<br />
- FARTDÆMPNING<br />
NEGATIV RESPONS:<br />
- CYKELSTIER<br />
16
LØSNINGSOPLÆG<br />
BEVARE<br />
KULTUREN<br />
IDENTITETS-<br />
STYRKENDE TILTAG<br />
FRIRUM TIL<br />
SUBKULTURER<br />
INVOLVERENDE<br />
PROCESSER<br />
UDGANGSPUNKT:<br />
TIDLIGERE OG NUVÆRENDE ØNSKER SAMT<br />
“VESTERBRO TRAFIK- OG BYRUMSPLAN”.<br />
DÆMPE TRAFIK-<br />
HASTIGHEDEN<br />
STYRKE MØDET<br />
GRØNT I GADEN CYKELPARKERING<br />
Med løsningsforslaget ønskes et <strong>Istedgade</strong>, hvor<br />
den eksisterende kultur bevares. Nye tiltag skal<br />
tage hensyn til et Vesterbroområde, der består af<br />
forskellige mennesker. Det skal samtidigt bygge<br />
på en eksisterende trafikkultur, hvor bilister er<br />
ekstra opmærksomme på bløde trafikanter.<br />
Trafikhastigheden skal d<strong>og</strong> reduceres.<br />
Gaden skal styrkes som et sted hvor Vesterbros<br />
borgere kan mødes. Der skal være plads til både<br />
caféer <strong>og</strong> almindelige opholdszoner, <strong>og</strong> der skal<br />
være plads til, at byens borgere selv kan være med<br />
til at definere aktiviteterne i gaderummet. Gaden<br />
skal bibeholdes som bredt favnende overfor alle<br />
grupper i samfundet for at opretholde <strong>Istedgade</strong>s<br />
nuværende tolerante atmosfære.<br />
Gaderummet skal indeholde træer <strong>og</strong> buske <strong>og</strong><br />
der skal være mere cykelparkering.<br />
Forslaget skal understøtte <strong>Istedgade</strong> som et<br />
identitetsmæssigt stærkt sted i København,<br />
eksempelvis gennem til gaden designet inventar<br />
<strong>og</strong> udformet trafikløsning.<br />
17
TRAFIK I DAG<br />
P<br />
P<br />
3<br />
2<br />
1<br />
FORTOV<br />
PARKERING<br />
KØREBANE<br />
Gaden er i dag inddelt i tre zoner - ”kørebanen”, hvor hård trafik <strong>og</strong> cyklister<br />
færdes, ”parkerings-zonen” med parkerede biler <strong>og</strong> busstoppesteder <strong>og</strong><br />
slutteligt ”fortovet” til gadens fodgængere.<br />
Det oplagte mulighedsrum for forandring er parkeringszonen.<br />
18
TRAFIKPRINCIP BIBEHOLDES<br />
P<br />
Øer<br />
1,8M / 0,6M / 1,2M<br />
1,8M / 1,0M / 0,8M<br />
3,4 M<br />
2,3 M<br />
4,2 M<br />
Det foreslås, at <strong>Istedgade</strong>s overordnede fordelingsprincip bibeholdes.<br />
Det vil sige, at biler, busser <strong>og</strong> større køretøjer fortsat skal køre i samme<br />
bane som cyklisterne. Dette vurderes til at være mindst problematisk da<br />
cyklisterne har et råderum, der vurderes til at være acceptabelt.<br />
Etablering af cykelstier øger hastigheden for både cyklister <strong>og</strong> biler,<br />
samtidig med at de giver dårlige oversigtsforhold (ved bevaret<br />
parkeringszone).<br />
19
FARTDÆMPENDE FORANSTALTNINGER<br />
FOKUSPUNKT Fodgængere har fortrinsret til kørebanen ved<br />
fodgængerfelter. Derfor foreslås et større antal brede<br />
fodgængerfelter fordelt i hele <strong>Istedgade</strong>s udstrækning.<br />
For at styrke <strong>Istedgade</strong>s særegne identitet tilføres<br />
fodgængerfelterne en kunstnerisk udformning på et rødt<br />
opmærksomhedsskabende underlag. Fodgængerfelterne<br />
kan placeres så de skaber adgang til vigtige ”fokuspunkter”<br />
langs <strong>Istedgade</strong>, eksempelvis Gasværksvejens Skole <strong>og</strong><br />
Skydebanehaven.<br />
20
P-ZONE<br />
Ø<br />
P Ø<br />
CYKEL P<br />
BUSSTOP<br />
P<br />
Udgangspunktet fra Vesterbro Lokaludvalg er, at 50% af bilparkeringen i<br />
<strong>Istedgade</strong> fjernes. Dette gør plads til nye funktioner i parkeringszonen.<br />
Zonen skal udvikles med ”øer” (udvidede fortove), der har tilkoblet<br />
cykelparkering (ca. 25 pladser pr. stk.).<br />
Zonen skal stadig indeholde bilparkering <strong>og</strong> busholdepladser. Den<br />
fjernede parkering henvises bl.a. til parkeringsanlægget i Rejsbygade.<br />
Den reducerede parkering øger oversigtsforholdende.<br />
21
Ø-INDHOLD<br />
- UDESERVERING<br />
- SIDDEMØBLER<br />
- HANDEL<br />
P<br />
GRØNT<br />
- WORKSHOP OMRÅDE<br />
- CYKELVÆRKSTED<br />
- FRUGTBOD<br />
SIDDEMØBEL<br />
- TURIST-INFO<br />
- LOPPEMARKED<br />
- UDSTILLING<br />
Ø<br />
Ø<br />
HANDEL<br />
- PISSOIR<br />
- BOGSKABE<br />
- GADEKØKKEN<br />
UDESERVERING GRØNT<br />
CYKEL P<br />
P<br />
Gadens øer indeholder en eller flere funktioner, vegetation <strong>og</strong><br />
tilkoblet cykelparkering.<br />
Øernes form udtrykker hensyn til cyklisterne i forhold til<br />
kørselsretningen. En blød konveks form møder cyklisten hvor<br />
øen begynder, mens en konkav form afslutter øen som indgang<br />
til cykelparkering.<br />
22
GADEPROFIL<br />
CAFÉ<br />
3<br />
3,4 M 2,3 M<br />
8,4 M<br />
2,3 M<br />
2<br />
FORTOV CYKEL-P<br />
3,4 M<br />
1 2 3<br />
KØREBANE PARKERING FORTOV<br />
BUTIK<br />
CAFÉ<br />
3<br />
3,4 M 2,3 M<br />
8,4 M<br />
2,3 M<br />
2<br />
FORTOV OPHOLD<br />
3,4 M<br />
1 2 3<br />
KØREBANE HANDEL FORTOV<br />
BUTIK<br />
Øerne bør indrettes så der tages hensyn til deres individuelle<br />
placering. Øer i solsiden kan passende bruges til ophold,<br />
mens øer i skyggesiden kan bruges eksempelvis til handel.<br />
23
MIDTERHELLER<br />
ISTEDGADE<br />
HELLE<br />
HELLE VED<br />
ISTEDGADE/REVENTLOWSGADE<br />
ISTEDGADE<br />
HELLE<br />
GASVÆRKSVEJENS<br />
SKOLE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
HOVED-<br />
BANEN<br />
ENGHAVEN ENGHAVE PLADS<br />
FLENSBORG-<br />
GADE<br />
ENGHAVE PLADS<br />
HELLE I ISTEDGADE VED LYSREGULERING ISTEDGADE/GASVÆRKSVEJ HELLE VED ISTEDGADE/ENGHAVE PLADS<br />
OEHLENSCHLÆGERSGADE<br />
HELLE<br />
GASVÆRKSVEJ<br />
HOVEDBANEN<br />
ISTEDGADE<br />
24
UDVIDEDE ØER OG SNOET GADEFORLØB<br />
P<br />
Ø<br />
Den udvidede ø er et supplerende bud på en fartdæmpende foranstaltning. Udvidelsen forårsager en<br />
forskydning af vejbanen, hvorved det snoede udtryk fremkommer. Det er en ulempe, at der i svingene kan<br />
opstå situationer, hvor hård <strong>og</strong> blød trafik må konkurrere om pladsen. Busserne vil skulle “skære hjørner”.<br />
Det kan <strong>og</strong>så diskuteres om øerne bliver for store så gaden mister sin tætte urbane identitet. Generelt vil<br />
etableringen af denne størrelse øer have den konsekvens, at antallet af øer mindskes, da parkeringen i<br />
begge vejsider må fjernes.<br />
P<br />
P<br />
25
BELYSNING OG AFSKÆRMNING<br />
<strong>Istedgade</strong>s inventar skal understøtte stedets<br />
bymæssige karakter, være robust, funktionelt <strong>og</strong><br />
unikt.<br />
26
SIDDEMØBLER<br />
<strong>Istedgade</strong>bænken er et multianvendeligt siddemøbel, som kan fungere alene eller i grupper. Møblet tager udgangspunkt i mødet mellem<br />
mennesker. <strong>Istedgade</strong>bænken er med dens forskellige siddemuligheder et afslappet, uforfinet element i gadebilledet. Det robuste møbel er<br />
udført i indfarvet beton med siddeplade af træ <strong>og</strong> tænkes placeret på <strong>Istedgade</strong>s opholdsøer.<br />
27
PRINCIP / ISTEDGADE 2010<br />
SAXOGADE SAXOGADE<br />
Nærværende forslag til <strong>Istedgade</strong>s udformning<br />
kan etableres med relativt få omkostninger,<br />
hvilket tillader at det testes i eksempelvis en toårig<br />
periode.<br />
Forslaget respekterer <strong>og</strong> styrker <strong>Istedgade</strong>s<br />
nuværende kultur <strong>og</strong> identitet.<br />
LITAUENS PLADS<br />
DANNEBROGSGADE<br />
DANNEBROGSGADE<br />
SKYDEBANEGADE<br />
SKYDEBANEGADE<br />
Ø<br />
CYKEL PARKERING<br />
BIL PARKERING<br />
FODGÆNGERFELT<br />
SKYDEBANEHAVEN<br />
28
PRINCIP ISTEDGADE 2010<br />
29