You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Forskningsboom</strong><br />
Fysio- og ergoterapeuter<br />
forsker som aldrig før<br />
Side 14<br />
Personaleblad Skejby Sygehus | 15. årgang nr. 3 | juni 2006<br />
Pilotprojekt: Digital patienttilfredshedsundersøgelse 8<br />
Rengøringsassistenter føler sig dårligt behandlet 10<br />
Præsentation af afdelingsledelser 12<br />
Naturen ved Skejby Sygehus: Duen og falken 16
Indhold<br />
3 4<br />
Leder:<br />
Patienten i centrum<br />
Kampagne om Århus Amts Sundhedsplan – om hjertetransplantations-patienter<br />
3 Leder: Kampagne om Århus Amts Sundhedsplan<br />
4 Patienten i centrum – om hjertetransplantations-patienter<br />
6 Kampen mod den pinlige sygdom – om inkontinens<br />
8 Digital patienttilfredshedsundersøgelse i Børnemodtagelsen<br />
10 „Ved du ikke, hvad du laver?“<br />
12 Præsentation af afdelingsledelser<br />
14 <strong>Forskningsboom</strong> i terapifagene<br />
Forsidefoto (modelfoto) Tonny Foghmar<br />
Kolofon<br />
InTryk udkommer seks gange årligt i et oplag<br />
på 2000 stk.<br />
Ansvarshavende redaktør Sygehusdirektør<br />
Villy Helleskov<br />
Redaktion Informationschef Lars Elgård<br />
Pedersen tlf. 8949 5040, informationsmedarbejder<br />
Kit Krogh-Christensen tlf. 8949 5039,<br />
fotograf Tonny Foghmar Informationsafdelingen<br />
tlf. 8949 5045, grafiker Gitte Skovgård<br />
Jensen Informationsafdelingen tlf. 8949 5041,<br />
mediegrafikerelev Jette Hallenberg Informationsafdelingen<br />
tlf. 8949 5042, John Høck<br />
Portørcentralen tlf. 8949 8978, sekretær<br />
Jette Mikkelsen Fysioterapien tlf. 8949 5571,<br />
ledende lægesekretær Lone Elbæk Berg<br />
Afdeling T, sygeplejerske Mette Kürstein<br />
tlf. 8949 8790, YObservationsafsnit, sygeplejerske<br />
Kirsten Kaysen Y5, indkøber Bent<br />
Christensen Indkøbs og Logistikafdelingen.<br />
Layout og foto Informationsafdelingen,<br />
Skejby Sygehus<br />
Tryk Grafisk Service<br />
6 Kampen mod den pinlige lidelse<br />
– om inkontinens<br />
16 Naturen ved Skejby Sygehus: Duen og Falken<br />
18 Siden sidst<br />
20 Tillykke<br />
21 Mindeord om Melvin Madsen<br />
22 Annoncer<br />
24 Kunstforeningen<br />
Indlæg til InTryk skrives i Word og emailes<br />
til: sksinf@sks.aaa.dk (Informationsafdelingen).<br />
Ved eventuelle spørgsmål rettes henvendelse<br />
til Informationsafdelingen.<br />
Indlæg må ikke være længere end 5000<br />
anslag – inklusiv mellemrum – med mindre<br />
du har truffet forudgående aftale med<br />
redaktionen.<br />
Deadline for indlevering af materiale til næste<br />
nummer er den første i ulige måneder.<br />
Artikler må ikke gengives uden kildeangivelse.
Kristjar Skajaa<br />
Cheflæge<br />
Vibeke Krøll<br />
Chefsygeplejerske<br />
Århus Amts Sundhedsplan<br />
Kaffestuer, personalerum og kontorer på Skejby Sygehus får i denne tid ny udsmykning, der skal<br />
medvirke til at skabe opmærksomhed om og forståelse for Århus Amts nye Sundhedsplan, der<br />
blev vedtaget sidste år.<br />
Postere, bolcher og kuglepenne er tilflydt sygehuset og sætter fokus på holdningerne og<br />
målene i Sundhedsplanen.<br />
Sundhedsplanen er en ramme for, hvordan sundhedsområdet i Århus Amt skal udvikles, og den<br />
indeholder mange overordnede mål og udfordringer. Planen vil være aktuel i resten af amtets<br />
levetid, men store dele af planen vil uden tvivl også være aktuelle i Region Midtjylland efter 2007.<br />
De væsentligste udfordringer for sundhedsområdet er:<br />
• at der bliver flere ældre og en større mangfoldighed i befolkningen<br />
• at der bliver flere, der lever med en kronisk sygdom<br />
• at der er stigende behandlingspres fra livsstilsrelaterede sygdomme<br />
• at der er social ulighed i sundhed<br />
• at der er begrænset økonomisk råderum og personalemangel<br />
• at sundhedsvæsenet med større specialisering og mange aktører<br />
stiller større krav til koordinering mellem aktørerne<br />
• at mere behandling og rehabilitering vil foregå lokalt eller i patientens eget hjem<br />
• at skabe større sammenhæng mellem det somatiske og det psykiatriske sygehusvæsen.<br />
Det er afgørende, at budskaberne i planen udbredes, og at målene i planen omsættes til aktivitet<br />
og relevante tiltag. Derfor har Den Tværgående Sundhedsplangruppe og Sundhedsledelseskredsen<br />
besluttet, at implementeringen af planen i det kommende år med fordel kan opdeles i tre<br />
„spor“:<br />
1. Nye tiltag. For eksempel etablering af samarbejdsaftaler med kommuner om sundhedsaftaler,<br />
sundhedscentre m.m., udarbejdelse af strategi på kronikerområdet, herunder<br />
konkrete planer for genoptræning/rehabiliteringsopgaverne.<br />
2. Udbredelse af kendskabet til selve Sundhedsplanen. Indholdet, de overordnede mål og<br />
udfordringerne, som beskrives i planen bør sættes til diskussion i alle relevante fora her<br />
på sygehuset.<br />
3. Kampagne med henblik på at få personalet til at agere i forhold til det, der står i planen<br />
uden nødvendigvis at kende til selve planen. Planens overordnede og konkrete mål „oversættes“<br />
og gøres relevant og handlingsanvisende i hverdagen.<br />
Det er den sidstnævnte kampagne, der i disse uger tager fart. God fornøjelse med Sundhedsplanen.<br />
Villy Helleskov<br />
Sygehusdirektør
Sammenhængende patientforløb, forebyggelse og<br />
hjælp til egenomsorg er nogle af nøgleordene i<br />
kampagnen om Århus Amts Sundhedsplan.<br />
InTryk har spurgt to af sygehusets medarbejdere<br />
om, hvilke udfordringer der er på de nævnte om-<br />
råder i forhold til deres patientgruppe.<br />
Læs mere om Sundhedsplanen på<br />
www.aaa.dk/sundhedsplan<br />
Patienten i centrum<br />
Sammenhængen i patientforløbet<br />
er essentiel, når det handler om et<br />
svært hjertesygt menneske, der skal<br />
have en transplantation. Et team på<br />
fem overlæger sikrer kontinuitet og<br />
formidling.<br />
Når svært hjertesyge patienter, der skal<br />
have en transplantation, kommer til Afdeling<br />
B første gang, er det begyndelsen på<br />
en tilknytning, der varer resten af deres liv<br />
– hvor kort eller langt det nu end bliver.<br />
Først er der undersøgelser, udredning og<br />
den lange tid på venteliste til en transplantation.<br />
Så kommer selve transplantationen,<br />
og efterfølgende er der kompleks<br />
medicinering og hyppige kontroller.<br />
At sikre sammenhæng i behandlingen for<br />
den gruppe er en stor udfordring. På Afdeling<br />
B har man valgt at etablere et
lille team på fem overlæger. Overlæge<br />
Henning Mølgaard er én af dem, og<br />
han understreger vigtigheden af en god<br />
formidling:<br />
„Det drejer sig om meget hjertesyge<br />
patienter, som skal have en stor informationsmængde,<br />
og det stiller særlige krav<br />
til formidlingen. Vi prøver at sikre, at der<br />
bliver sagt nogenlunde det samme uanset<br />
hvem af os, der taler med patienten. Det<br />
er et problem, hvis for mange er involveret.<br />
Skrækscenariet er, at én læge siger<br />
til patienten, at der skal en transplantation<br />
til, mens en anden læge siger det<br />
modsatte. Det må ikke ske. Vi er en lille<br />
gruppe specialister, som løbende søger at<br />
koordinere vores vurderinger og meldinger<br />
til patienten og de pårørende,“ siger<br />
Henning Mølgaard.<br />
Den organisation har man arbejdet sig<br />
frem til på afdelingen i løbet af en årrække,<br />
hvor cirka 180 patienter har fået<br />
en hjertetransplantation. Det ligger også<br />
i kulturen, at behandlingen i ventetiden<br />
til tranplantationen kører på få hænder,<br />
hvilket sikrer høj kvalitet. Og organisationen<br />
synes at virke: der har ikke været<br />
ventelistedødsfald de seneste år.<br />
Særlige forhold<br />
Patienterne og deres ofte mangeårige<br />
kontakt til afdelingen giver et særligt<br />
forhold til personalet.<br />
„Vi lærer den enkelte patient utroligt godt<br />
at kende. Vedkommende kommer ofte<br />
1020 gange i Ambulatoriet, inden en<br />
transplantation, og efterfølgende er der<br />
en tæt kontrol, i begyndelsen ugentligt senere<br />
med længere intervaller. Det bliver et<br />
årelangt forhold. Det giver en omfattende,<br />
langvarig relation til patienten, og det<br />
stiller krav til ens måde at agere på – også<br />
når det handler om de blødere kompetencer<br />
som information, formidling, humor,<br />
empati og forståelsen for det enkelte<br />
menneske,“ siger Henning Mølgaard.<br />
Det sker ikke sjældent, at patienterne har<br />
andre sygdomme end hjertelidelsen. I de<br />
tilfælde ser afdelingen sig som tovholder<br />
og prøver på den måde også at lette<br />
patientforløbet. Der er døgnet rundt<br />
telefonisk direkte adgang til Transplantationsafsnit<br />
B2’s erfarne sygeplejersker,<br />
hvilket giver patienten stor tryghed.<br />
„Alt skal igennem os. Og vi sørger også<br />
ofte for, at almindelige undersøgelser,<br />
som egentlig burde foretages på patientens<br />
eget sygehus, foretages her på Skejby<br />
eller på Århus Sygehus, så patienten ikke<br />
bliver kastet for meget rundt,“ siger Henning<br />
Mølgaard.<br />
Forebyggelse<br />
Forebyggelse spiller en rolle også for<br />
hjertesvigtspatienter. Og byder på svære<br />
etiske problemstillinger. I England skal<br />
man som patient dokumentere, at man er<br />
holdt op med at ryge i minimum tre måneder,<br />
før man kan komme på venteliste<br />
til transplantation, og er man overvægtig,<br />
er der også relativt strenge krav til vægttab,<br />
før ens navn kommer på listen.<br />
„Her er vi lidt mere tolerante. Vi rådgiver<br />
patienter både om rygning og overvægt<br />
og anbefaler for eksempel et rygestop før<br />
operationen. På den anden side forstår<br />
vi også, at det måske ikke er det letteste<br />
tidspunkt at holde op med at ryge på, og<br />
for de, der ikke magter at holde op inden<br />
operationen, kan vi måske gøre det til en<br />
del af en mere langsigtet plan. Vi prøver<br />
at tilgodese den enkelte patients behov<br />
også på det område,“ siger Henning<br />
Mølgaard.<br />
Fremtiden<br />
Antallet af transplantationer årligt er relativt<br />
stabilt. Men eftersom der bliver flere og<br />
flere transplanterede patienter, stiger presset<br />
på afdelingen. Det er afgørende for kvaliteten,<br />
at organiseringen af arbejdet fortsætter<br />
som nu, mener Henning Mølgaard.<br />
„Essensen i det her er god formidling.<br />
Den er afgørende for patienterne, for<br />
deres pårørende og også internt blandt<br />
personalet. Vi skal vide, vi har gjort det<br />
bedst muligt. En håndfuld specialister,<br />
der systematisk og ad hoc koordinerer,<br />
og melder det samme ud til patienten og<br />
til de pårørende, er den bedste måde at<br />
gøre det på. Og det skal vi fortsat sikre,“<br />
slutter han.<br />
Tekst Kit Krogh-Christensen | Foto Tonny Foghmar
Forebyggelse, hjælp til egenomsorg og sammen-<br />
hængende patientforløb er nogle af nøgleordene<br />
i kampagnen om Århus Amts Sundhedsplan.<br />
InTryk har spurgt to af sygehusets medarbejdere<br />
om, hvilke udfordringer der er på de nævnte om-<br />
råder i forhold til deres patientgruppe.<br />
Læs mere om Sundhedsplanen på<br />
www.aaa.dk/sundhedsplan<br />
Kampen mod den pinlige lidelse<br />
Uddannelse, oplysning og samarbejde<br />
mellem den primære og<br />
sekundære sektor. Disse er nogle<br />
af nøgleordene i afdelingssygeplejerske<br />
Tove Tækker Jepsens årelange<br />
arbejde som kontinenssygeplejerske.<br />
400.000 danskere lider af inkontinens<br />
– en tilstand, der er så stort et tabu, at<br />
mange ikke engang kan diskutere den<br />
med familien. Tidligere afdelingssygeplejerske<br />
– nuværende klinisk specialist<br />
– på Urinvejskirurgisk Afdeling K3, Tove<br />
Tækker Jepsen, har arbejdet med området<br />
siden slutningen af 1980’erne, hvor det<br />
begyndte at blive anerkendt i Danmark.<br />
Hun har mødt utallige patienter, hvis liv er<br />
blevet hæmmet af lidelsen.<br />
„Mange patienter er flove. Jeg havde for<br />
eksempel en yngre kvinde som patient
for kort tid siden. Hun havde været utæt i<br />
årevis, men hun havde først lige taget sig<br />
sammen til at drøfte det med sin mand.<br />
Det var så pinligt for hende, at hun ikke<br />
engang kunne snakke med sin mor om<br />
det, selv om hun vidste, at moderen<br />
havde samme problem. Vi oplever tit, at<br />
mange kommer efter at have kæmpet<br />
med lidelsen i årevis, og det er trist, for vi<br />
kan faktisk helbrede eller hjælpe syv ud af<br />
10,“ siger Tove Tækker Jepsen.<br />
Inkontinens kan ramme alle, men især<br />
kvinder – og især ældre – bliver ramt.<br />
Typisk er det den første fødsel, der medfører,<br />
at vævet bliver mere eftergivende.<br />
Har man inkontinens i mildere grad,<br />
kan træning hjælpe, og især i ældreplejen<br />
kan en udredning ofte afsløre helt<br />
enkle løsningsmuligheder ved at justere<br />
hverdagens rutiner. For en patient, der har<br />
lidelsen i svær grad, er der mulighed for<br />
medicinsk behandling eller operation.<br />
Det er den udredning, kontinenssygeplejerskerne<br />
er specialuddannet til at<br />
varetage. Tove Tækker Jepsen blev selv<br />
uddannet i Göteborg i 1994, og i 1997<br />
var hun med til at etablere uddannelsen<br />
i Danmark.<br />
„Det er et spændende område. Først<br />
og fremmest fordi det, vi gør, nytter. Vi<br />
hjælper mange patienter. Og rent sygeplejefagligt<br />
er det også en tilfredsstillelse at<br />
arbejde på et område, hvor udredningen<br />
er sygeplejerskernes opgave og ansvar,“<br />
siger Tove Tækker Jepsen.<br />
Hun har bidraget til opbygningen af et<br />
usædvanligt stærkt netværk blandt kontinenssygeplejerskerne<br />
i Århus Amt, som<br />
sikrer færrest mulige barrierer mellem<br />
den primære sektor og sygehuset. Alle<br />
inkontinenssygeplejersker kender hinanden<br />
og holder fælles møder flere gange<br />
årligt. Alle bruger de samme udredningsskemaer,<br />
og en komplet telefonliste gør<br />
det muligt at kontakte hinanden, når der<br />
er brug for det.<br />
„Hvis en hjemmesygeplejerske for eksempel<br />
står med en patient og har brug for<br />
et råd, kan hun ringe til os, og så kan vi<br />
måske hjælpe. Kan vi ikke det, kan de to<br />
sygeplejersker sammen aftale, at patienten<br />
skal ind til os. På den måde forhindrer<br />
vi en masse bureaukrati og omveje via<br />
egen læge for en patient, der i forvejen er<br />
i en sårbar situation,“ siger Tove Tækker<br />
Jepsen.<br />
Viden er den bedst mulige måde at bekæmpe<br />
tabuer på, så Tove Tækker Jepsen<br />
har ved kurser, undervisning, foredrag og<br />
i pressen arbejdet for at gøre tabuet mindre<br />
og kendskabet til lidelsen større.<br />
„Der er sket meget i disse år. Men der er<br />
lang vej endnu,“ siger Tove Tækker Jepsen.<br />
Den vej må hendes kolleger nu gå. Den<br />
30. juni takker Tove Tækker Jepsen af og<br />
går på pension. Blandt andet med Dansk<br />
Sygeplejerske Råds Firkløverpris, som hun<br />
modtog i 2005, i bagagen.<br />
To hovedformer for urininkontinens<br />
Stress-inkontinens:<br />
Dryppen, der blandt andet<br />
kan skyldes svag bækkenbund.<br />
Urge-inkontinens:<br />
Ufrivillig vandladning, der blandt<br />
andet kan skyldes en overaktiv blære.<br />
Tekst Kit Krogh-Christensen | Foto Tonny Foghmar
Digital<br />
patienttilfredshedsundersøgelse i Børnemodtagelsen<br />
Børnemodtagelsen har medvirket<br />
i et pilotprojekt vedrørende digital<br />
patienttilfredsheds-undersøgelse.<br />
Plejepersonalet skriver om erfaringerne.<br />
Vi er på Skejby Sygehus bekendt med<br />
patienttilfredshedsundersøgelser. En af<br />
ulemperne ved sådanne undersøgelser er,<br />
at resultatet først foreligger flere måneder<br />
efter endt undersøgelse. Vi, i Børnemodtagelsen,<br />
syntes derfor, at det lød rigtigt<br />
spændende, da vi blev tilbudt at deltage i<br />
et digitalt patienttilfredshedsundersøgelsesprojekt.<br />
Der blev sat en stander op i Børnemodtagelsens<br />
venteområde. Vi fik udleveret kort<br />
med stregkoder, som skulle udleveres til<br />
forældre ved udskrivelse eller overflytning<br />
til en anden afdeling. Sygehusledelsen<br />
havde valgt, at de standardspørgsmål,<br />
som var blevet brugt ved tidligere tilfredshedsundersøgelser,<br />
skulle indgå i<br />
undersøgelsen. Vi havde så selv mulighed<br />
for at stille seks yderligere spørgsmål. Da<br />
vi bruger meget tid på at informere og<br />
vejlede børn og forældre, havde vi valgt at<br />
sætte fokus på kommunikation.<br />
Hverdagen i Børnemodtagelsen<br />
Det daglige arbejde er altid en udfordring.<br />
I Børnemodtagelsen starter vi hver dag<br />
„forfra“. Der er lukket om natten, så når<br />
vi møder om morgenen, er der som regel<br />
ingen patienter. Hvornår de kommer, ved<br />
vi ikke, men vi har selvfølgelig gjort os<br />
nogle erfaringer:<br />
I løbet af formiddagen, når børnene har<br />
været hos deres praktiserende læge,<br />
begynder de at blive henvist til Børnemodtagelsen.<br />
Desuden kan der komme<br />
børn med ambulance. Det er børn, som<br />
kommer direkte hjemmefra. Forældrene<br />
har ringet 112, og ambulancen bringer<br />
børnene ind til Børnemodtagelsen.<br />
Ofte er der subakutte børn. Det er børn,<br />
som lægen har skønnet, ikke var mere<br />
syge, end de kunne vente til næste dag.<br />
Arbejdet er meget varieret og skifter<br />
hurtigt mellem at være akut til tage sig<br />
god tid til at informere og undervise forældre<br />
og børn. Vi oplever, at forældrene<br />
ofte spørger til ventetiden. Det kan være<br />
svært at angive en præcis tidsramme, da<br />
det er svært at forudsige, hvordan dagen<br />
forløber.<br />
Lige præcis ventetiden har været et område,<br />
hvor vi har følt, at frustrationen og<br />
utilfredsheden har været størst.<br />
Det er kort fortalt situationen, da vi blev<br />
tilbudt at være med i en patienttilfredshedsundersøgelse.<br />
Det er altid spændende at blive vurderet<br />
og få kritik på sit arbejde. Vi så det som<br />
en mulighed for at få set på kvaliteten på<br />
nogle områder af vores arbejde.<br />
Oplevelsen af undersøgelsen<br />
Vores rolle som sygeplejersker i undersøgelsen<br />
var at informere forældrene om, at<br />
der var en spørgeundersøgelse igang. Vi<br />
opfordrede dem til at deltage og forkla<br />
Tekst plejepersonalet i Børnemodtagelsen | Tegning Gitte Skovgård<br />
rede, hvordan det helt praktisk foregik.<br />
Standeren var placeret i forbindelse med<br />
venteområdet, således at den var let<br />
tilgængelig for forældrene. Det var hurtigt<br />
og nemt at informere forældrene om brug<br />
af standeren.<br />
Forældrene var interesseret i at høre om<br />
undersøgelsen og var ofte meget imødekommende<br />
over for at deltage. Det blev<br />
gjort klart, at det var frivilligt at deltage,<br />
og at undersøgelsen var anonym. De<br />
fleste forældre var åbne og interesserede<br />
i at deltage. Der var dog en del forældre,<br />
der valgte ikke at svare på spørgsmålene.<br />
Deres begrundelse var ofte, at de havde<br />
brug for at komme hjem.<br />
„Vi orker ikke at være på sygehuset<br />
længere.“<br />
„Vores barn er meget træt, og vi vil hurtigt<br />
hjem. Måske en anden gang.“<br />
Deltagelsesprocenten var ikke så høj, som<br />
vi havde ønsket os. Det kan der være flere<br />
årsager til. Ud over ovenstående skal man<br />
også tænke på at i en travl hverdag med<br />
mange administrative opgaver, foregår<br />
der hele tiden en prioritering i forhold til<br />
hvilke opgaver, der skal udføres.<br />
Vores fokus er og må være at tage vare på<br />
og drage omsorg for de indlagte børn og<br />
deres familier. Derfor har vi nogle gange<br />
været nødt til at prioritere således, at vi<br />
ikke har informeret og instrueret forældrene<br />
i muligheden for deltagelse i den<br />
digitale patienttilfredshedsundersøgelse.
Plejepersonalet har også nogle gange<br />
vurderet, at man ikke etisk kunne forsvare<br />
at informere forældre om muligheden for<br />
deltagelse. Dette drejede sig oftest om<br />
situationer med svært syge børn, som<br />
hurtigt blev overflyttet til Intensivafdeling.<br />
Det var i hvert enkelt tilfælde en<br />
individuel vurdering af sygeplejersken.<br />
Resultatet<br />
Det er jo altid spændende at få kritik og<br />
en vurdering af vores arbejde. Det, som vi<br />
havde fokus på i undersøgelsen, var kommunikation<br />
– hvordan oplever forældre<br />
den information, de får i Børnemodtagelsen?<br />
Generelt var forældrene meget tilfredse<br />
med den information, de fik af sygeplejerskerne<br />
(86,4% oplevede tilfredshed „i høj<br />
grad“) såvel som lægerne (her oplevede<br />
83,63% af forældrene tilfredshed „i høj<br />
grad“).<br />
Dette kan vi jo kun være stolte af og<br />
tilfredse med.<br />
Patienternes vurdering af opholdet (Periode: 01. oktober 2005 – 28. november 2005)<br />
Evaluering af pilotptojekt er i gang<br />
Ud over Børnemodtagelsen har også Mor<br />
Barn Afsnit Y2 haft en stander stående i nogle<br />
måneder, så de kunne måle tilfredsheden.<br />
Standeren var lejet ud til Skejby Sygehus.<br />
Pilotprojekterne foregik i slutningen af<br />
2005 og begyndelsen af 2006, og p.t.<br />
evaluerer Strategi og Udviklingsafdelingen<br />
resultaterne, oplyser akkrediteringsansvarlig<br />
kvalitetskonsulent Henrik Kousholt.<br />
Evalueringen skal vise, om det kan betale<br />
sig for sygehuset at købe en eller flere standere,<br />
som afdelingerne kan låne i udvalgte<br />
perioder. Den beslutning forventes at blive<br />
truffet i løbet af sommeren.<br />
Som tidligere beskrevet i denne artikel,<br />
oplevede vi ofte, at forældrene var frustrerede<br />
over ventetiden i Børnemodtagelsen.<br />
Det, vi kunne se ud af undersøgelsen, var,<br />
at kun 52,63% oplevede, at de „i høj grad“<br />
var tilfredse med informationen om ventetiden.<br />
Dette var noget overraskende, da<br />
vores oplevelse er, at vi rent faktisk informerer<br />
forældre om ventetid. Derfor er det<br />
godt, at vi nu har fået belyst forældrenes<br />
oplevelser af den information, vi giver – således<br />
at vi kan være mere opmærksomme<br />
på hvilke områder, vi skal styrke.<br />
I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke<br />
I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Ved ikke<br />
Oplevede I et sammenhængende forløb<br />
på sygehuset (veltilrettelagt og koordineret)? 72,32% 20,90% 2,26% 1,13% 3,39%<br />
Er I tilfredse med den information,<br />
I fik af sygeplejersken i Børnemodtagelsen? 87,57% 10,73% 1,13% 0,56% 0,00%<br />
Er I tilfredse med den information,<br />
I fik af lægen i Børnemodtagelsen? 83,62% 16,38% 0,00% 0,00% 0,00%<br />
Er I tilfredse med den information,<br />
I fik om planen for opholdet i Børnemodtagelsen? 70,06% 20,90% 5,08% 0,56% 3,39%<br />
Er I tilfredse med den information, I fik i forbindelse<br />
med udskrivelsen fra Børnemodtagelsen? 72,32% 16,38% 1,69% 0,00% 9,60%<br />
Er I tilfredse med informationen<br />
om ventetid? 52,54% 28,25% 6,78% 2,82% 9,60%
„Det er en typisk holdning.<br />
At folk bliver sure<br />
på os, fordi vi er i vejen<br />
eller ikke lige gør det, de<br />
synes, vi skal. Sådan en<br />
surhed og besk stemning<br />
møder vi ofte, i stedet for<br />
at de kunne være glade<br />
for, at der kommer nogen<br />
og gør rent, så de kan<br />
koncentrere sig om at<br />
varetage deres opgave.“<br />
Tekst Kit Krogh-Christensen | Foto Tonny Foghmar
„Ved du ikke, hvad du laver?“<br />
Mange af ISS’ rengøringsassistenter<br />
føler sig dårligt behandlet af<br />
medarbejderne på Skejby Sygehus.<br />
De bliver set ned på og talt til, som<br />
om de var børn. Uacceptabelt, mener<br />
HMU og kræver, at der bliver vist<br />
respekt for alle faggrupper.<br />
En rengøringsassistent er ved at gøre rent<br />
på gangen, sådan som hun skal ifølge<br />
hendes rengøringsplan. En sygeplejerske<br />
med favnen fuld af udstyr skal forbi.<br />
Sygeplejersken bliver irriteret over, at<br />
rengøringsassistenten og vognen med<br />
hjælpemidler fylder en del i gangen,<br />
maser sig forbi vognen, som triller ind i<br />
rengøringsassistenten, mens hun irriteret<br />
skælder rengøringsassistenten ud for at<br />
være i vejen.<br />
Historien er blot én af mange, der handler<br />
om mangel på respekt for rengøringsassistenterne<br />
på Skejby Sygehus. Den<br />
kommer fra Esther Brakl, som har været<br />
afløser rundt omkring på sygehuset siden<br />
december. Hun har ikke selv oplevet den,<br />
men har fået den fortalt af en kollega<br />
– men den holdning, der ligger bag sygeplejerskens<br />
opførsel kender hun:<br />
„Det er en typisk holdning. At folk bliver<br />
sure på os, fordi vi er i vejen eller ikke<br />
lige gør det, de synes, vi skal. Sådan en<br />
surhed og besk stemning møder vi ofte,<br />
i stedet for at de kunne være glade for,<br />
at der kommer nogen og gør rent, så de<br />
kan koncentrere sig om at varetage deres<br />
opgave,“ siger hun.<br />
26årige Esther Brakl har arbejdet i mange<br />
brancher og mange typer job, så hun<br />
har noget at sammenligne forholdene<br />
på Skejby Sygehus med. På sygehuset<br />
har hun vikarieret på mange afdelinger,<br />
og hun understreger, at det langt fra er<br />
overalt, rengøringsassistenter behandles<br />
dårligt:<br />
„Der er afdelinger, hvor det er virkelig rart<br />
at være. Hvor man bliver budt velkommen,<br />
og hvor personalet fortæller om,<br />
hvilke regler der er, og hvad de forventer<br />
af én. Hvor man føler, det er ok, at man<br />
spørger, hvis det er noget, man er i tvivl<br />
om. Sådan et sted er det en fornøjelse at<br />
afløse,“ siger hun.<br />
Men der er også afdelinger, hvor tonen er<br />
hård, og hvor man skal være klar til at slå<br />
igen eller finde sig i en urimelig behandling.<br />
„Det værste, jeg har været udsat for,<br />
var en gang, hvor jeg kom til at begå en<br />
fejl. Det er selvfølgelig ikke godt, men<br />
alle begår da en fejl engang imellem. Så<br />
stod der er sygehjælper på min ene side<br />
og skældte ud – sådan rigtig vredt: ,Har<br />
du ikke været på rengøringskursus. Ved<br />
du ikke, hvad du laver?‘ Og der var en<br />
sygeplejerske på min anden side, som<br />
også skældte ud. I den der tone: ,Er du<br />
dum eller hvad?‘. Som om jeg var et barn<br />
eller var 17 år og aldrig havde prøvet at<br />
arbejde. Så stod jeg der med min sprit og<br />
tænkte: Det er da løgn det her. Selvfølgelig<br />
skulle de fortælle mig, at jeg gjorde<br />
noget forkert, men de kunne da godt gøre<br />
det på en ordentlig måde,“ siger Esther<br />
Brakl.<br />
Det er hendes fornemmelse, at der er en<br />
sammenhæng mellem kulturen på afdelingen<br />
og den måde, personalet behandler<br />
– ikke bare rengøringspersonalet – men<br />
også hinanden på:<br />
„Jeg tror, at de, der ,trykker‘ rengøringspersonalet,<br />
også selv bliver trykket – og<br />
at der generelt er en hård tone på lige<br />
den afdeling eller på det afsnit. Man lærer<br />
jo af dem, man er omgivet af. Den måde,<br />
man behandler sine kolleger på, får man<br />
fra sine kolleger. Desuden er der helt klart<br />
et hierakisk mønster i det her. Tendensen<br />
til at se ned på rengøringspersonalet,<br />
overvåge dem og spille boss over for dem,<br />
er absolut størt nederst i hierarkiet og<br />
i kvindefagene“, siger Esther Brakl, og<br />
understreger i samme åndedrag, at det<br />
ikke betyder, at alle i de nævnte grupper<br />
opfører sig dårligt.<br />
ISS’ rengøringschef på Skejby Sygehus,<br />
Dorthe Fischer, bekræfter, at mange<br />
rengøringsassistenter har det svært i omgangen<br />
med det øvrige personale.<br />
„Det er noget, der bliver talt meget om<br />
blandt personalet. Desværre fordi mange<br />
har kedelige oplevelser, hvor de ikke bliver<br />
behandlet med respekt. Jeg synes, det<br />
er urimeligt over for vores medarbejdere,<br />
der – som alle andre – gør et godt stykke<br />
arbejde og yder en vigtig indsats her på<br />
sygehuset,“ siger Dorthe Fischer.<br />
HovedMedUdvalget (HMU) drøftede<br />
problematikken på et møde den 15. maj.<br />
Både personale og lederrepræsentanterne<br />
i udvalget tog afstand fra opførslen.<br />
„Man skal behandle hinanden ordentligt.<br />
Det er ikke til diskussion“, siger sygeplejerskernes<br />
fællestillidsrepræsentant og<br />
næstformand i HMU, Leon Sørensen.<br />
HMU har opfordret Sygehusledelsen til at<br />
være meget konkret i introduktionen til<br />
nyansatte, når den fortæller, hvad der er<br />
god omgangstone på Skejby Sygehus.<br />
Sygehusledelsen vil bede rengøringsledelsen<br />
fortælle afdelingsledelserne,<br />
hvilke afsnit rengøringspersonalet oplever<br />
problemer på.<br />
„Det er så vigtigt, at vi opfører os ordentligt<br />
over for hinanden, og vi vil ikke<br />
acceptere den adfærd fra nogen,“ siger<br />
sygehusdirektør og formand for HMU,<br />
Villy Helleskov.<br />
Tekst Kit Krogh-Christensen | Modelfoto Tonny Foghmar
Foto Tonny Foghmar<br />
Sygehusdirektør<br />
Villy Helleskov<br />
Sygehusledelsen<br />
Chefsygeplejerske<br />
Vibeke Krøll<br />
Cheflæge<br />
Kristjaar Skajaa<br />
Afdelingsledelser<br />
Børneafdeling A Hjertemedicinsk Afdeling B Nyremedicinsk A<br />
Hjerte-Lunge-Kar-Kirurgisk Afdeling T Gynækologisk-Obstetrisk Afdeling Y<br />
Ledende overlæge<br />
Bent Skov Jensen<br />
Ledende overlæge<br />
Sten Petersen<br />
Oversygeplejerske<br />
Leni Rudfeld<br />
Oversygeplejerske<br />
Inge Pia Christensen<br />
Ledende overlæge<br />
Lars Ilkjær<br />
Ledende overlæge<br />
Claus Brøckner<br />
Ledende overlæge<br />
Lone Kjeld Petersen<br />
Oversygeplejerske<br />
Hanne B. Dalsgaard<br />
Oversygeplejerske<br />
Anne Birte Garde<br />
Ledende overlæge<br />
Søren Madsen<br />
Chefjordemoder<br />
Joan Dürr<br />
Klinisk Fysiologi og Nuklearmedicin Klinisk Immunologisk Afdeling Klinisk Biokemisk Afdeling<br />
Ledende overlæge<br />
Michael Rehling<br />
Ledende bioanalytiker<br />
Anne Qwist<br />
Ledende overlæge<br />
Bjarne Kuno Møller<br />
Ledende bioanalytiker<br />
Bodil Graugaard<br />
Ledende overlæge<br />
Torben Falck Ørntoft<br />
Ledende bioan<br />
Connie Juhler
Løn- og Personalechef<br />
Anders Boesen<br />
ne<br />
fdeling C Urinvejskirurgisk Afdeling K Infektionsmedicinsk Afdeling Q<br />
Oversygeplejerske<br />
Anne Marie Riis<br />
Anæstesiologisk-Intensiv Afdeling I Billeddiagnostisk Afdeling<br />
Ledende overlæge<br />
Mogens Kim Skadborg<br />
Økonomichef<br />
Ole Ledet-Pedersen<br />
Ledende overlæge<br />
Knud Venborg Pedersen<br />
Klinisk Mikrobiologisk Afdeling<br />
Administrationen<br />
Oversygeplejerske<br />
Susanne Boll<br />
Konstitueret It-chef<br />
Allan Christiansen<br />
Oversygeplejerske<br />
Birgitte Aagaard (pr. 1/8)<br />
Informationschef<br />
Lars Elgård Pedersen<br />
Ledende overlæge<br />
Marianne Egeblad<br />
Drifts- og Serviceafdelingen<br />
alytiker Ledende overlæge Ledende bioanalytiker Teknisk chef<br />
Jens K. Møller Else Funder<br />
Helle Vilain Dybro<br />
Fuldmægtig<br />
Lotte Poulsen<br />
Ledende overlæge<br />
Lars Østergaard<br />
Oversygeplejerske<br />
Caroline Dalgaard<br />
Medicoteknisk<br />
Afdeling<br />
Afdelingschef<br />
Frank Neidhardt<br />
Oversygeplejerske<br />
Annette Falkenberg<br />
Strategi- og Udviklingschef<br />
Vakant<br />
Fysioterapi- og Ergoterapiafdelingen<br />
Overfysioterapeut<br />
Dorrit Holten Pind<br />
Indkøbs- og Logistikafdelingen<br />
Indkøbs- og Logistikchef<br />
Esben Madsen
<strong>Forskningsboom</strong> i terapi-fagene<br />
Fysioterapeuter og ergoterapeuter<br />
forsker som aldrig før. Lederen af<br />
Fysio- og Ergoterapien på Skejby<br />
Sygehus, Dorrit Holten Pind, er<br />
begejstret: „Evidensen vælter ind“.<br />
De seneste ti år har terapeuterne erobret<br />
plads på forskningsscenen. Inden for fysioterapi<br />
er der netop oprettet det første<br />
professorat ved Syddansk Universitet og<br />
det første lektorat, og på landsplan er der<br />
500 terapeuter med master eller kandidatgrader<br />
eller studerende samt 40 Ph.D.’ere<br />
eller Ph.D.studerende. De stigende tal<br />
viser, hvor meget der sker på området i<br />
disse år, pointerer Dorrit Holten Pind:<br />
„Forskning har fundet sted inden for<br />
fysioterapi siden 1970’erne, men dengang<br />
havde de, der forskede, ingen uddannelse.<br />
Det er klart, at uddannelse kvalificerer det<br />
meget. Og at vi har fået professorat og et<br />
lektorat er en blåstempling og en kæmpe<br />
anerkendelse af hele terapiområdet“,<br />
siger hun.<br />
Også på Skejby Sygehus mærkes boomet.<br />
Blandt andet har Fysio og Ergoterapiaf<br />
Tekst Kit Krogh-Christensen | Foto Tonny Foghmar<br />
delingen ansat en kvalitetskoordinator<br />
med arbejdsområdet kvalitetsudvikling<br />
af de faglige ydelser og implementering<br />
af Skejby Sygehus’ strategi i afdelingen,<br />
og afdelingen arbejder målrettet med<br />
opkvalificering og støtte til forskning og<br />
søgning af ny viden.<br />
„Det er en ligebenet trekant: klinisk arbejde,<br />
kompetenceudvikling og forskning.<br />
Det hænger sammen, og vi skal arbejde<br />
strategisk med det. Der er meget at vinde<br />
ved at udvikle ny viden selv. Det styrker<br />
fagligheden, arbejdsglæden og tilbuddet<br />
til patienterne“, siger Dorrit Holten Pind.<br />
En af forskerne på afdelingen er Karen<br />
Huld. Hun blev uddannet ergoterapeut<br />
i 1989 og har arbejdet som sådan i en<br />
årrække.<br />
„Da jeg var nyuddannet, var det vigtigt<br />
for mig at komme ud og prøve det hele i<br />
praksis. Men jeg har altid været nysgerrig<br />
og søgt ny viden, så jeg vidste tidligt, at<br />
jeg ville videreuddanne mig og også gerne<br />
forske,“ siger Karen Huld.<br />
Projekt om gigtbørn<br />
Hun kastede sig ud i sit første forskningsprojekt<br />
på Skejby Sygehus som ergoterapeut<br />
i 2001, hvor hun besluttede sig for<br />
at undersøge gigtbørns problemer med at<br />
skrive og deres brug af computer.<br />
„Jeg havde ingen forudsætninger dengang<br />
og manglede i høj grad redskaber. Men<br />
jeg fik hjælp fra den uddannelsesansvarlige<br />
sygeplejerske på Intensivafdelingen<br />
og fra overlæge Troels Herlin.“<br />
Midt i forløbet fik hun tilbud om at<br />
komme på et seksugers udviklings og<br />
forskningskursus under forskningsinitiativet<br />
i Århus Amt. Betingelsen for at deltage<br />
var, at man allerede havde en vejleder og<br />
havde lavet projektbeskrivelse.<br />
„Det var utroligt heldigt og godt timet.<br />
Jeg kunne opfylde kriterierne og havde<br />
hårdt brug for kurset.“<br />
Projektet blev afsluttet med et resultat,<br />
der påviste hvor mange gigtbørn, der rent<br />
faktisk har smerter ved skrivning, og som<br />
har brug for PC´ere i forbindelse med
skolearbejdet. Og efterfølgende stod den<br />
uerfarne forsker over for en grænseoverskridende<br />
oplevelse i forbindelse med<br />
præsentation af projektet.<br />
Mundtlig fremlæggelse<br />
„Jeg sendte abstract til en international<br />
børnegigtkongres i Slovakiet i 2004. Den<br />
blev antaget – til min store skræk – endda<br />
til mundtlig fremlæggelse. Så jeg måtte<br />
låne et auditorium og lave en prøvefremlæggelse<br />
for mine kolleger for at blive fri<br />
for bare lidt af min sceneskræk,“ husker<br />
Karen Huld med et smil.<br />
Fremlæggelsen i Slovakiet gik fint, og<br />
Karen Huld gik videre med blod på tanden.<br />
Hun tog den – dengang – etårige<br />
suppleringsuddannelse, som krævedes<br />
for at komme i gang med at tage en<br />
kandidatgrad. Den blev afsluttet med et<br />
projekt om benamputerede patienter; en<br />
patientgruppe hun tidligere har arbejdet<br />
med, og som er svær at hjælpe:<br />
„Det er stærkt traumatiserede patienter,<br />
der netop har mistet et ben. Her ville det<br />
især være rart at vide mere sikkert, om<br />
det vi gør, rent faktisk virker.“<br />
Konklusion på undersøgelsen var, at det<br />
var meget forskelligt, hvad patienterne<br />
lægger vægt på i forbindelse med deres<br />
behandling, og den understregede behovet<br />
for, at behandleren ikke bare behandler ud<br />
fra sin ekspertise, men i høj grad også lytter<br />
til patientens ønsker og forventninger.<br />
Snart kandidat<br />
Nu er Karen Huld i gang med at tage<br />
kandidatgraden, og hun er et år inde i sit<br />
studium. Hun har endnu ikke besluttet sig<br />
for, hvad hendes speciale skal handle om,<br />
og hun er meget interesseret i at få forslag<br />
fra andre på sygehuset – også gerne<br />
til tværfaglige projekter.<br />
For Karen Huld har forskningen betydet<br />
meget:<br />
„Jeg har fået mere overblik og er blevet<br />
endnu gladere for mit fag. Der er flere<br />
grunde til videreuddanenlse – nogen vil<br />
væk fra et fag, andre vil dykke ned i faget.<br />
Jeg ville dykke ned i faget. Jo mere jeg<br />
lærer, jo mere kan jeg bruge det, og det er<br />
dejligt at mærke det øgede overblik og at<br />
føle, at man begynder at få flere og flere<br />
redskaber og metoder at arbejde med.“<br />
Samlet set er hun meget glad for sine<br />
erfaringer med at søge og producere ny<br />
viden, selv om den ikke er kommet helt<br />
smertefrit:<br />
„Det kan være svært at måle på nogen<br />
af de ting, vi arbejder med. Svært at<br />
kvantificere. På den måde kan man godt<br />
tale om kulturelle forskelle på fagene, og<br />
der har vi noget, som vi skal opkvalificere<br />
os til. Derudover er der nogle praktiske<br />
elementer, der spiller ind i forbindelse<br />
med videreuddannelse og forskning. Man<br />
skal virkelig ville det. Økonomisk er der<br />
omkostninger, som kan mærkes. Men jeg<br />
er heldigvis vild med det, jeg laver, og<br />
jeg glæder mig til hver eneste dag. Men<br />
hvis ikke jeg havde det ,drive‘, så ville jeg<br />
da nok tænke: hvad i alverden er det jeg<br />
laver?“<br />
Vigtigheden af evidens<br />
Overfysioterapeut Dorrit Holten Pind<br />
understreger vigtigheden af evidens for<br />
faget:<br />
„Hele udviklingen skaber positivitet og<br />
gejst. Det virker, dét vi gør. Det dur til noget.<br />
Det kan vi efterhånden dokumentere,<br />
og det betyder meget. Vi vidste det måske<br />
godt i forvejen, for vi har jo erfaret, at vi<br />
gjorde en forskel. Men den ,kloge person,<br />
der erfaringsmæssigt ved en masse‘ står<br />
nederst i evidenshierarkiet. Nu kravler vi<br />
opad,“ siger Dorrit Holten Pind.<br />
Lokalt er der flere tiltag i gang i afdelingen.<br />
Undervisning er et af dem. Et andet<br />
er udviklingsgrupper, hvor medarbejderne<br />
søger viden, drøfter cases og diskuterer<br />
publicerede forskningsresultater. Desuden<br />
er der ansat en kvalitetskoordinator, som<br />
fokuserer på kompetenceudvikling for<br />
begge terapeutgrupper.<br />
„Næste skridt kunne være at få tilknyttet<br />
Ph.D.studerende. Det vil vi utroligt gerne,<br />
for det vil give meget at følge sådan en<br />
forskningsproces. Det håber vi snart<br />
sker“, siger Dorrit Holten Pind, der heller<br />
ikke lægger skjul på, at de nye forskningsstillinger<br />
for medarbejdere med mellemlange<br />
uddannelser, hvor halvdelen af tiden<br />
går med klinisk arbejde, mens den anden<br />
halvdel går med klinisk forskning, også<br />
har stor interesse.<br />
Ny enhed<br />
P.t. arbejdes der for at få etableret en<br />
forsknings og udviklingsenhed for genoptræning<br />
og rehabilitering i den kommende<br />
Region Midtjylland, og også disse<br />
planer vil støtte den positive udvikling.<br />
„Sådan et nyt center vil betyde meget.<br />
Der vil være nogen, der tager sig af det<br />
her område, og som vi kan søge hjælp<br />
og vejledning hos. Der vil komme både<br />
regionale og kommunale initiativer, og det<br />
vil givetvis skabe en synergieffekt og et<br />
stærkt ønsket udviklingssamarbejde.“<br />
Fremtiden byder på fortsat udvikling<br />
inden for forskningen på området, spår<br />
Dorrit Holten Pind. Sammenlægningen<br />
af Århus og Skejby Sygehuse vil skabe en<br />
stor afdeling på omtrent 200 medarbejdere,<br />
og her vil forskning blive en naturlig<br />
del af aktiviteterne.<br />
„Men det skal vi da ikke sidde og vente<br />
på. Vi profiterer af dette forskningsboom<br />
nu, og vi skal være med til at holde det i<br />
gang. Afkastet er evidens og optimisme.<br />
Det er en bølge, vi rider på. Da den første<br />
Ph.D. i fysioterapi blev taget i begyndelsen<br />
af 1990’erne, måtte han, der tog den,<br />
nærmest sparke døre ind, for at det kunne<br />
lade sig gøre. Nu står alle dørene åbne<br />
– det er bare at gå ind ad dem,“ siger Dorrit<br />
Holten Pind.
Skejbys tårnfalk har fået en overbo<br />
Det er altid spændende med nye naboer.<br />
Skejby Sygehus har længe haft en tårnfalk<br />
boende – i en kasse oppe under tagrenden<br />
ved Urinvejskirurgisk Afdeling K.<br />
Rygtet vil vide, at falkelivet følges tæt af<br />
mange af sygehusets medarbejdere.<br />
Længe har tårnfalken boet alene, men i år<br />
har den fået selskab. En ringdue har sat<br />
sig for at opfostre sine unger på 1. sal,<br />
lige oven på tårnfalkens hjem!<br />
Netop nu ligger hunfalken sikkert på<br />
æg. I gode museår bringer hantårnfalken<br />
masser af kød på bordet, og så lægger<br />
hun mange æg. Op til ni æg, når det går<br />
vildt for sig! I andre år springer hun helt<br />
over. Æggene udruges på tre uger, og fire<br />
uger senere kan man se de fuldstændigt<br />
frygtløse, unge falke sidde rundt omkring<br />
i græsset, på bygninger og i træerne. De<br />
har endnu ikke lært at kende forskel på<br />
godt og ondt – og det koster naturligvis<br />
mange af dem livet! Falken på billedet er<br />
fotograferet på en meters afstand – inden<br />
den blev ædt af en kat…<br />
Tårnfalken er en relativt lille, brunlig rovfugl.<br />
Vi kender den alle, når den svirrende<br />
som en kolibri hænger 10–30 m over<br />
græsset på udkig efter musesteg. Pludselig<br />
klapper den vingerne ind til kroppen<br />
og dykker for i næste øjeblik at komme<br />
op med en mus i fangerne. Fem fede mus<br />
skal en voksen tårnfalk have hver eneste<br />
dag. Den foretrækker markmus, men<br />
tager også en del mosegrise og rødmus.<br />
Husk det næste gang mosegrisen hærger<br />
køkkenhaven!<br />
Naboskabet med falken kunne umiddelbart<br />
synes som det rene selvmord for<br />
ringduen! For falken er jo en rendyrket<br />
rovfugl. Nu er en voksen ringdue et lovligt<br />
stort bytte for en tårnfalk. Ganske vist lever<br />
tårnfalken mest af mus, men menuen<br />
står også på fugle op til lærkestørrelse.<br />
Ringduen er derfor nok i sikkerhed, men<br />
måske får den problemer med at få ungerne<br />
opfostret.<br />
Måske kan dette nære forhold til falken<br />
ligefrem hjælpe ringduen mod krager, skader<br />
og måger, som gerne snupper et æg<br />
eller en unge, hvis lejligheden byder sig.<br />
Af to onder er falken måske det mindste.<br />
Vi får se!<br />
Tårnfalken er i øvrigt vores 3. almindeligste<br />
rovfugl med ca. 2.500 ynglepar. Netop<br />
Tekst Lars Bøgh | Foto Morten Tonny Foghmar D.D. Hansen og Lars Bøgh<br />
omkring Århus og Storkøbenhavn er<br />
bestanden særlig tæt, ja, selv inde i byens<br />
asfaltjungle, yngler der flere par! Både i<br />
byerne og på de store braklagte arealer i<br />
udkanten stortrives musene. Se bare på<br />
området omkring Skejby Sygehus. Her<br />
er masser af vildt græs, mange mus – og<br />
masser af tårnfalke. Jeg har luret mindst<br />
fire ynglepar i området omkring Skejby.<br />
Tårnfalken er som mange andre fugle oprindelig<br />
henvist til at yngle i huller i klipper,<br />
store træer og gamle rovfuglereder.<br />
Men menneskeskabte klippelandskaber<br />
som store sygehuse, kirketårne og højhuse<br />
har givet dem helt nye redepladser.<br />
Ligesom duen, svalen, mågen og strandskaden,<br />
har tårnfalken fundet sig tilrette i<br />
det nye landskab.<br />
Men hvad så med ringduen på 1. sal?<br />
Ja, den må krydse fingre for, at tårnfalken<br />
ikke serverer dueungesteg fra overboen<br />
de næste fire–seks uger! Men duer er<br />
ihærdige fugle – med op til otte yngleforsøg<br />
på en sæson, skal det nok lykkes!
Naturhistorisk Museums<br />
naturklub falkeøje<br />
En naturklub for skolesøgende børn og deres forældre. Hver<br />
måned arrangerer museets skoletjeneste en søndag med<br />
aktiviteter i naturens tegn på museet eller i naturen, ligesom<br />
falkeøjer har gratis adgang til museet året rundt. Læs mere<br />
på hjemmesiden.<br />
Nye udstillinger<br />
Filt-skulpturer<br />
Den 1. juni åbnes dørene for en udstilling af den svenske<br />
kunstner Rakel Gustavssons spøjse filt-skulpturer. Sære<br />
skabninger – rørende og humoristiske, genkendelige og<br />
dog foruroligende – fylder museets store udstillingslokale<br />
og blander sig umærkeligt med lydkulissen.<br />
Glas-Akvariet<br />
Den 15. juni åbnes for den internationale udstilling af<br />
glaskunst fra The Design Museum i London. Værkerne er<br />
nøjagtige zoologiske modeller af diverse havdyr som gopler,<br />
søanemoner og blæksprutter. Udstillingen suppleres med<br />
bl.a. levende havdyr og dyr fra museets egne samlinger.<br />
Tlf. 8612 9777<br />
e-mail: nm@nathist.dk • www.nathist.dk<br />
Åbningstider: Alle dage kl. 10–16<br />
Juli–august kl. 10–17<br />
Gratis adgang for alle under 18 år
siden sidst<br />
2 3 4<br />
1. Forskningsmidler<br />
Den 24. marts uddelte formand for Forskningsrådet,<br />
professor Niels Uldbjerg, midler<br />
fra Skejby Sygehus’ Forskningsfond.<br />
Der blev uddelt cirka. 780.000 kr. til 22<br />
forskere.<br />
Foto Tonny Foghmar<br />
2. BMS-konkurrence<br />
1<br />
MorBarn Afsnit Y2 blev den 27. april<br />
præmieret som vinder af Gynækologisk<br />
Obstetrisk Afdeling Y’s BMSkonkurrence:<br />
„Hvem opnår de bedste resultater i Medicinmodulet<br />
/ EPJ.“<br />
Ud af Afdeling Y’s 13 afsnit havde<br />
MorBarn Afsnit Y2 opnået den største<br />
fremgang på Medicinmodulets BMSindikatorer,<br />
som primært går på anvendelsen<br />
af Medicinmodulet / EPJ.<br />
Afsnittet fik overrakt en blomsterbuket på<br />
dagen. På afdelingens temadag den 19.<br />
maj får MorBarn Afsnit Y2 en frokost på<br />
Patienthotellet og om aftenen til festen,<br />
får afsnittet overrakt afdelingens BMSvandrepokal.<br />
På billedet ses fra højre EPJsuperbruger<br />
Iben Rolfsen, afd.sygepl. Trine Madsen,<br />
oversygepl. Anne Birte Garde, ledende<br />
overlæge Lone Kjeld Petersen og EPJkoordinator<br />
Lisbeth Nicolajsen.<br />
3. Portører på brint<br />
Europas første serieproducerede brinttrucks<br />
blev introduceret på Skejby Sygehus<br />
den 5. april.<br />
Sygehusdirektør Villy Helleskov fremviste<br />
de to første brinttrucks for pressen.<br />
Det er Århus Amt, der har købt to af Europas<br />
første serieproducerede brinttrucks<br />
for at hjælpe den miljøvenlige brintteknologi<br />
på vej.<br />
De to trucks er udviklet og produceret i<br />
Danmark, og de skal på Skejby Sygehus<br />
bruges til transport af mad og linnedvogne.<br />
4. Indvielse af A1<br />
Et udsnit af medarbejderne fejrede den 5.<br />
maj indvielsen af Børneafsnit A1, der beskæftiger<br />
sig med neuropædiatri, sjældne<br />
sygdomme, socialpædiatri og psykosomatik<br />
samt funktion for børn udsat for<br />
overgreb.
5. Førstepriser ved kongres for<br />
børneurologi<br />
Ved en stor europæisk kongres for børneurologi<br />
har Skejby Sygehus atter markeret<br />
sig ved at tage to ud af tre førstepriser,<br />
nemlig prisen for bedste poster og prisen<br />
for bedste Ph.D.afhandling.<br />
Læge, Ph.D. Konstantinos Kamperis fra<br />
Børneafdelingen (billedet) modtog ved<br />
kongressen i Athen 27. til 29. april prisen<br />
for den bedste Ph.Dafhandling, mens<br />
cand. med. og Ph.D.studerende Sükrü<br />
Oscan Topcu vandt prisen for bedste<br />
poster.<br />
6. Tak er kun et fattigt ord...<br />
...men når det ledsages af en check på 50<br />
milliarder, så kan det mærkes. Klovnen<br />
Angus, der spreder lys og glæde blandt<br />
patienterne på Børneafsnit A3 og A4, har<br />
fået en ordentlig bonus af patienterne<br />
i form af en check med imponerende<br />
mange nuller.<br />
Angus er taknemmelig for checken<br />
– og ikke mindst for tanken bag.<br />
6 8<br />
7. Ænder og ællinger udsættes i sø<br />
Af hygiejniske årsager bliver ænder og<br />
ællinger i gårdhaverne indfanget og udsat<br />
i en privat sø.<br />
Sidste år var der på et tidspunkt hele 167<br />
ænder fordelt i gårdhaverne, og af hygiejnemæssige<br />
årsager blev de indfanget.<br />
I år vil Drifts og Serviceafdelingen sørge<br />
for at fjerne andemor samt ællinger, så<br />
snart de viser sig. Derfor er det vigtigt,<br />
at meddelelse om ællinger hurtigst mulig<br />
sker til Ellen Lønstrup på lokal 5801 eller<br />
mail ele@sks.aaa.dk<br />
Drifts og Serviceafdelingen sørger for<br />
vand og foder.<br />
Hvad sker der med ænderne? Andemor og<br />
ællingerne udsættes i en privat sø, hvor<br />
de bliver fodret.<br />
8. Kommende center fik besøg<br />
Det kommende Center for børn udsat for<br />
overgreb (CBO) er under opførelse. Den<br />
5. maj besøgte det kommende personale<br />
centeret. Det kommende personale<br />
er politiets børneafhørere, læger fra<br />
Retsmedicinsk Institut samt personale fra<br />
Børneafdelingens Afsnit A1.<br />
I baggrunden ses Retsmedicinsk Institut,<br />
som også er under opførelse.
Tillykke<br />
25 års jubilæer<br />
Den 1. maj 2006<br />
fejrede sygeplejerske<br />
Inger Marie H. Møller<br />
Intensiv Afdeling I, gruppe 10<br />
25 års jubilæum<br />
Den 1. maj 2006<br />
fejrede sygeplejerske<br />
Inge Sigåra Petersen<br />
Tanæstesi<br />
25 års jubilæum<br />
Den 4. maj 2006<br />
fejrede portør<br />
Erik Kjær Christensen<br />
Portørcentralen Syd<br />
25 års jubilæum<br />
Foto Tonny Foghmar<br />
Den 1. juni 2006<br />
fejrer sygehjælper<br />
Henny Rogert<br />
Nyremedicinsk Afdeling C, Afsnit C1<br />
25 års jubilæum
Mindeord<br />
Melvin Madsen<br />
16. juni 1950 – 4. maj 2006<br />
Melvin Madsen døde i en alder af kun 56 år efter kort tids sygdom.<br />
Melvin var den første i sin familie, der tog studentereksamen. Han besluttede sig for at<br />
blive læge, en læge der tog sig af sine patienter.<br />
I 1977 fik han Aarhus Universitets guldmedalje for en prisopgave om immunologi. Samme<br />
år blev han cand. med. Umiddelbart efter fik han ansættelse hos professor Flemming<br />
KissmeyerNielsen i vævstypelaboratoriet.<br />
Melvin kom her ind i et berigende og inspirerende miljø. I løbet af fire år publicerede han<br />
det materiale, der blev grundlaget for en meget rost doktordisputats: HLA – DR antigens:<br />
Aspects in relation to serology, genetics and clinical renal transplantation. Disputatsen<br />
blev forsvaret i 1983. Melvin var da i gang med sin kliniske uddannelse på Nyremedicinsk<br />
Afdeling C og blev speciallæge i intern medicin og nefrologi.<br />
Hans mål var at bringe resultaterne af den immunologiske forskning over i den kliniske<br />
hverdag for at forbedre resultaterne af organtransplantationer. Han fortsatte derfor sit<br />
videnskabelige og organisatoriske arbejde inden for Scandiatransplant. Han var sekretær<br />
og senere bestyrelsesmedlem for Dansk Nefrologisk Selskab.<br />
Hans store kendskab til elektronisk databehandling var af afgørende betydning ved oprettelsen<br />
af selskabets landsregister for uræmibehandling i Danmark.<br />
Melvin var medinitiativtager til oprettelsen af Dansk Transplantationsselskab, som han<br />
senere blev formand for. Efter en periode som direktør for Scandiatransplant kom Melvin<br />
tilbage til Nyremedicinsk Afdeling C den 01.06.1995. Da det var vanskeligt at finde en afløser<br />
med Melvins organisatoriske evner, bestred han i en periode både overlægestillingen<br />
og direktørposten.<br />
Trods sine fremragende organisatoriske evner valgte Melvin den vej, han havde udstukket<br />
for sig selv som ung – at blive læge for sine patienter og underviser for studenter og<br />
kolleger under uddannelse. Melvin var en fremragende kliniker og elsket af sine patienter.<br />
Hans store indsigt i og evne til at formidle komplicerede emner inden for sit fag gjorde<br />
ham til en meget efterspurgt underviser. Melvin arbejdede utrætteligt for at forbedre<br />
mulighederne for organtransplantation og nåede lige før sin død at udarbejde konceptet<br />
for en enhed, der skulle koordinere transplantationsvirksomheden i Danmark – en enhed,<br />
han ville have været den naturlige lægelige leder af.<br />
Ud over sin omfattende faglige viden var Melvin meget velbevandret i kunst, litteratur,<br />
historie og filosofi. Det gav hans liv dimensioner af betydning for den kliniske virksomhed,<br />
men det var også berigende i samværet med os andre i ledige stunder. Vi vil savne<br />
Melvin meget. Det er nu sådan, at faglige kompetencer i nogen grad kan erstattes; det kan<br />
de personlige ikke.<br />
Omdrejningspunktet i Melvins liv var familien: Helene, Annika, Jesper og Caspar. Tabet af<br />
Annika var næsten ubærligt for ham. Det var derfor en stor glæde for os kolleger at se<br />
Melvin næsten stråle af lykke, da han blev farfar.<br />
Vores tanker går til Melvins familie.<br />
Æret være Melvin Madsens minde.<br />
Overlægerne Nyremedicinsk Afdeling C<br />
Skejby Sygehus
Elgårdsmindeparken<br />
Tæt på alt - også på dig!<br />
Eksklusive ejerboliger sælges i nyt boligområde i Søften, nær Århus<br />
I 1. etape sælges 25 spændende rækkevillaer og 15 udsigtslejligheder tegnet af SAHL<br />
Arkitekter A/S. Byggeriet er allerede gået i gang.<br />
Attraktiv beliggenhed<br />
Søften ligger kun få kilometer fra Århus, tæt ved E 45 og i et smukt kuperet terræn.<br />
Byen er meget velfungerende og voksende, med mange unge familier. Der er offentlig<br />
transport hvert kvarter direkte til Århus centrum, og i området er der et varieret udbud af<br />
sportsfaciliteter, skoler, pasnings- og indkøbsmuligheder.<br />
Drømmen om eget hus<br />
Elgårdsmindeparken er smukt beliggende med gamle høje træer, en idyllisk sø og mod syd<br />
åbne vidder med udsigt over Egådalen . Denne udsigt kan også opleves gennem de store<br />
vinduespartier indefra de henholdsvis 97 og 121 m² store rækkevillaer, samt de 102 m²<br />
store ejerlejligheder. Desuden etableres legeplads, petanque- og boldbane i den grønne<br />
park.<br />
Moderne og funktionel<br />
Alle boligerne indeholder moderne og funktionelle detaljer som indendørs brændeovn,<br />
udendørs grill, store vinduespartier, altan, terrasser og er resultatet af en åben og<br />
veldisponeret planløsning. Medindflydelse på valg af inventar og alternativ planløsning.<br />
Attraktive priser fra 1.948.000 til 2.750.000 kr.<br />
Virtuel model af plantegning kan ses på<br />
www.elgaardsmindeparken.dk<br />
Du kan finde alle detaljerne, opleve boligen virtuelt, samt komme på en animeret tur på hjemmesiden: www.elgaardsmindeparken.dk
S<br />
• Er du glad for at være kunde i<br />
dit nuværende pengeinstitut?<br />
• Føler du, at de gør nok for dig?<br />
• Savner du nærhed, tryghed og<br />
engagement fra din pengepartner?<br />
tore skiftedag...<br />
Kig ind til os og få et<br />
konkurrencedygtigt tilbud.<br />
Skejby Sygehus afdeling • 86 78 48 99 • skejbysygehus@sparkron.dk<br />
www.sparkron.dk<br />
Aerobic/callanetic, styrketræning, fodbold,<br />
solarium, bordtennis og dart<br />
Henvendelse:<br />
S.A.K. kontor, lokale C.1.132,<br />
(På hovedkorridoren i kælderen ved<br />
tværgang 6), tlf. lokal 6296<br />
Mandag kl. 14.35 - 15.00<br />
(indmeldelse/udmeldelse/nøgler)<br />
Medlemsskab:<br />
Kun for ansatte på Skejby Sygehus<br />
Tilmelding:<br />
Foregår ved personlig henvendelse<br />
Festsange<br />
Taler på vers samt sange<br />
har jeg forfattet en hel del gange.<br />
Pris: 275 kr. minus opsætning.<br />
1 uges leveringstid<br />
Jytte Halborg,<br />
Tlf. privat 8746 0604<br />
Email: JYH@udd.aaa.dk
Udstilling i juni<br />
Ole Bade udstiller malerier<br />
Redaktionen har ikke modtaget indlæg til bagsidens debatforum<br />
OverTryk til dette nummer. Husk at du er velkommen<br />
til at komme med din mening om et emne, der har relevans<br />
for mange af os på Skejby Sygehus. Du er også velkommen<br />
til at komme med en idé til et emne, andre kan skrive om.<br />
Mail til redaktionen på sksinfo@sks.aaa.dk.<br />
www.sundhed.dk/info/sks-kunst