Årsberetning 2003–2004 Danmarks Apotekerforening - Nyt fra ...
Årsberetning 2003–2004 Danmarks Apotekerforening - Nyt fra ...
Årsberetning 2003–2004 Danmarks Apotekerforening - Nyt fra ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
<strong>Årsberetning</strong> <strong>2003–2004</strong>
2<br />
Indhold<br />
Side<br />
3<br />
6<br />
8<br />
10<br />
11<br />
12<br />
14<br />
16<br />
18<br />
Året der gik:<br />
9<br />
11<br />
13<br />
15<br />
17<br />
19<br />
I patientsikkerhedens tjeneste<br />
For mange lægemiddelrelaterede problemer<br />
Apoteket sætter fokus på patientsikkerhed i 2004<br />
Sundhedsydelser intensiverer rådgivningen<br />
Farmaceuter har et stort ansvar<br />
Bedre medicinrutiner på plejehjem<br />
Apotekerne følger op<br />
Dosispakning af medicin øger sikkerheden<br />
Farmaceut i almen praksis<br />
Elektronisk medicinprofil skærper overblikket<br />
Patienter kan selv melde bivirkninger<br />
Patientsikkerhed i EU<br />
Apoteket.dk øger viden om medicin<br />
Hjemmetest skal sælges af faguddannede<br />
Apoteker & forening<br />
Udligning & struktur<br />
Apotekerne i gabestokken<br />
Personalia<br />
IT<br />
Patientsikkerhed<br />
Kampagner<br />
Internationalt<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
<strong>Årsberetning</strong> 2003-2004<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
Bredgade 54 • 1260 København K • Telefon 33 76 76 00 • Telefax 33 76 76 99 • www.apotekerforeningen.dk<br />
AD og layout: Mads Frederik / Graphic Design<br />
Foto: Jørn Zoëga Olesen / Mads Frederik, Susan Nielsen (side 9, 13) og Bo Jarner (side 9, 17) • Tryk: Litotryk • Oplag: 6.000
Årsberetnig 2003/2004 3<br />
I patientsikkerhedens tjeneste<br />
På apotekerne fortsatte<br />
vi 2003 med at markere<br />
vores tætte tilhørsforhold<br />
til sundhedsvæsenet. Det<br />
forløbne år har været præget<br />
af det helt nødvendige<br />
lange seje træk på apotekerne<br />
– for forebyggelse<br />
og helbredelse af folkesygdomme<br />
og for øget patientsikkerhed.<br />
I bestyrelsen har vi bemærket,<br />
at det er gået op<br />
for såvel politikere som for<br />
vores samarbejdspartnere,<br />
at apotekerne er en del af<br />
sundhedsvæsenet. Vores<br />
oplevelse er, at apotekerne<br />
begynder at mærke de<br />
positive tilbagemeldinger<br />
på, at vi har taget den udfordring<br />
op, som branchen<br />
fik i 2000. Dengang blev<br />
det som bekendt fastslået i<br />
Apotekerloven, at apotekerne<br />
skal arbejde for sundhedsfremme.<br />
Branchen har<br />
ikke hvilet på laurbærrene.<br />
Vi har sat handling bag<br />
ordene.<br />
Der er blevet lagt mærke<br />
til, at apotekerne har stærkt<br />
fokus på patientsikkerheden,<br />
blandt andet naturligvis<br />
gennem vores kampagner<br />
i forbindelse med<br />
Patientsikkerhedsår 2004.<br />
I patientsikkerhedsåret har<br />
vi på apotekerne skruet<br />
ekstra op for rådgivningen<br />
af patienterne i skranken.<br />
Borgerne skal opleve sikkerhed<br />
ved korrekt brug<br />
af medicin, information<br />
og rådgivning. Indsatsen<br />
omfatter også lancering og<br />
relancering af sundhedsydelser<br />
baseret på lægemiddelkompetencen<br />
såsom<br />
medicingennemgang, plejehjemsydelser<br />
og dosisdispensering.<br />
<strong>Årsberetning</strong>en har netop<br />
patientsikkerheden som<br />
omdrejningspunkt, fordi<br />
vi ønsker at vise bredden<br />
af apotekernes indsats på<br />
dette område. Der er gode<br />
grunde til apotekernes<br />
fokus på lægemiddelrelaterede<br />
problemer. Alt for<br />
mange danskere oplever<br />
problemer med deres medicinske<br />
behandling. De får<br />
måske ikke ordineret den<br />
rigtige medicin, eller får<br />
den i forkerte doser eller på<br />
forkerte tidspunkter. Der<br />
kan også være interaktioner<br />
mellem de forskellige typer<br />
medicin, de behandles med.<br />
Eller for store bivirkninger.<br />
Det koster livskvalitet<br />
for den enkelte patient,<br />
og samfundet kan spare<br />
mange penge, hvis man får<br />
bedre styr på danskernes<br />
medicinering.<br />
I denne årsberetning vil vi<br />
belyse problemernes omfang,<br />
og vi vil vise, hvor<br />
apotekerne allerede i dag<br />
gør en forskel, og hvor og<br />
hvordan vi kunne tænke<br />
os at gøre endnu mere i<br />
fremtiden. For der er slet<br />
ingen tvivl om, at apotekerne<br />
har en vigtig rolle at<br />
spille i kampen for bedre<br />
medicinefterlevelse og<br />
dermed større sikkerhed<br />
for patienterne. Vi har den<br />
tætte personlige kontakt til<br />
patienterne, og et faguddannet<br />
personale – eksperter<br />
i medicin. Oplysning og<br />
rådgivning om medicin er<br />
en opgave, som ligger naturligt<br />
på apoteket.<br />
I bestyrelsen konstaterer vi<br />
med glæde, at apotekerne<br />
følger den strategi, som vi<br />
har diskuteret og vedtaget<br />
på såvel generalforsamling<br />
og apotekerkonference. Der<br />
arbejdes målrettet på at<br />
gøre en forskel i forhold til<br />
patientsikkerhed og folkesundhed.<br />
Men vi er i bestyrelsen<br />
også helt klar over,<br />
at apotekerne har brug for<br />
bedre incitamenter, hvis<br />
indsatsen skal opprioriteres<br />
– især fordi ressourcerne<br />
er knappe på apotekerne.<br />
Derfor har vi i bestyrelsen<br />
ønsket en klar aftale med<br />
myndighederne om finansiering<br />
af ydelser, der kan<br />
forbedre medicinefterlevelsen.<br />
Det lykkedes desværre<br />
ikke at få en sådan aftale på<br />
plads for 2004. Baggrunden<br />
for den manglende aftale<br />
er, at man i Indenrigs- og<br />
Sundhedsministeriet afventer<br />
anbefalingerne <strong>fra</strong><br />
udvalgene vedrørende klinisk<br />
farmaci og medicintilskud.<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en<br />
deltager selv aktivt i begge<br />
udvalg, men efter vores mening<br />
er det tid til handling.<br />
Lad os få finansieringen på<br />
plads, så apotekerne for alvor<br />
kan komme i gang med<br />
nye aktiviteter, som kan<br />
forbedre medicinefterlevelsen.<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en<br />
er kommet med konkrete<br />
forslag til ydelser, der kan ➝
4<br />
➝<br />
forbedre medicinefterlevelsen<br />
– ydelser som apotekspersonalet<br />
vil kunne påtage<br />
sig. Ydelserne omhandler<br />
inhalationsrådgivning for<br />
astmapatienter og medicingennemgang<br />
for ældre med<br />
et stort medicinforbrug.<br />
I bestyrelsen anerkender<br />
vi, at der er brug for nye<br />
redskaber, hvis apotekerne<br />
til fulde skal leve op til<br />
målet om at medvirke til<br />
sundhedsfremme og bedre<br />
medicinefterlevelse. Her<br />
tænker vi specielt på IT-<br />
værktøjer. Det er bestyrelsens<br />
mål, at et helt nyt<br />
apotekssystem PharmaNet<br />
skal understøtte apotekets<br />
personlige og elektroniske<br />
rådgivnings- og informationsaktiviteter.<br />
Systemet<br />
skal også bidrage til effektiviseringer<br />
og bedre drift på<br />
apotekerne. Det nye system<br />
er snart til test og vil derefter<br />
blive installeret på apotekerne.<br />
Inden udgangen<br />
af 2004 regner vi med, at<br />
ca. 240 apotekere – og ikke<br />
mindst deres kunder – nyder<br />
godt af det nye værktøj.<br />
Infostanderne på apotekerne<br />
er et andet vigtigt<br />
redskab. De skal blandt<br />
andet supplere apotekets<br />
skrankeinformation med<br />
internetbaseret adgang til<br />
information om blandt<br />
andet lægemidler, sygdom<br />
og sundhed, og de øger<br />
apotekernes synlighed i<br />
befolkningen. Der er i dag<br />
næsten én infostander pr.<br />
apotek.<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en startede<br />
i 2001 sundhedsportalen<br />
sundhed.dk. Målet var<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong>s bestyrelse. Fra venstre Henrik Lintner, Niels Kristensen, Grethe Hjelm Nielsen, Gert Møller-Jensen,<br />
Annelise Christiansen, Steffen Kjær og Paul Bundgaard.<br />
at skabe én fælles indgang<br />
til sundhedssektoren på internettet.<br />
Det mål blev nået<br />
10. december 2003, da den<br />
nye offentlige sundhed.dk<br />
gik i luften. Portalen drives<br />
af Amtsrådsforeningen<br />
og har ud over <strong>Danmarks</strong><br />
<strong>Apotekerforening</strong> også<br />
Indenrigs- og Sundhedsministeriet,<br />
Hovedstadens<br />
Sygehusfællesskab, Københavns<br />
Kommune og Frederiksberg<br />
Kommune bag sig.<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en driver<br />
og vedligeholder funktio-
Årsberetnig 2003/2004 5<br />
nerne Medicinhåndbogen,<br />
interaktioner, vitaminer og<br />
mineraler, naturlægemidler,<br />
håndkøbsguide, bestilling<br />
af pillepas og E-handel.<br />
Foreningens mål med<br />
sundhed.dk er at fastholde<br />
apotekernes position som<br />
en integreret del af det offentlige<br />
sundhedsvæsen<br />
– også på internettet.<br />
I forbindelse med lanceringen<br />
af det nye sundhed.dk<br />
blev apoteket.dk etableret<br />
som apotekernes offentlige<br />
hjemmeside. Siden består<br />
af blandt andet artikler om<br />
lægemidler, opslagsværker<br />
og test. Siden skal bidrage<br />
med lægemiddelinformation<br />
og på den måde sikre<br />
bedre medicinefterlevelse.<br />
Den skal også understøtte<br />
apotekernes rolle i sund-<br />
hedsvæsenet, synliggøre<br />
apotekernes faglige kompetence<br />
og tilbyde adgang<br />
til e-handel på danske apoteker.<br />
Apoteket.dk har nu<br />
omkring 3.100 brugere om<br />
ugen.<br />
Antallet af apoteker – og<br />
deres placering i landet<br />
– har været et vigtigt emne<br />
i det forløbne år, og det vil<br />
det også være i det kommende.<br />
Omkring 60 apoteker<br />
rammes i større eller<br />
mindre grad af, at tilskuddet<br />
falder bort til apoteker<br />
i byerne. Det er en politisk<br />
beslutning at nedtrappe<br />
tilskuddet, og <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
har ikke kunnet<br />
ændre beslutningen.<br />
Det er dog lykkedes at få<br />
skubbet aftrapningen et<br />
enkelt år frem. Øvelsen<br />
Bestyrelsen for <strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
Apoteker Annelise Christiansen,<br />
Skive Løve Apotek.<br />
På valg i år – modtager ikke genvalg.<br />
Apoteker Grethe Hjelm Nielsen,<br />
Varde Apotek.<br />
På valg i år – modtager genvalg.<br />
Apoteker Niels Kristensen,<br />
Lyngby Svane Apotek, næstformand.<br />
På valg 2005.<br />
Apoteker Gert Møller-Jensen,<br />
Nexø Apotek.<br />
På valg 2005.<br />
Apoteker Paul Bundgaard,<br />
Roskilde Dom Apotek, formand.<br />
På valg 2006.<br />
Apoteker Steffen Kjær,<br />
Virum Apotek.<br />
På valg 2006.<br />
Apoteker Henrik Lintner,<br />
Hjørring Svane Apotek.<br />
På valg 2006.<br />
handler derfor om at finde<br />
de bedst mulige løsninger<br />
– for apotekerne og kunderne<br />
– inden for de givne<br />
rammer.<br />
I bestyrelsen går vi efter<br />
at få skabt bæredygtige<br />
apoteker. Forudsætningen<br />
for at nogen fortsat vil gå<br />
apoteksvejen enten som<br />
ansat eller som apoteker er<br />
attraktive bevillinger, der<br />
er økonomisk bæredygtige.<br />
Uden en sammenhængende<br />
økonomi kan vi ikke tiltrække<br />
og fastholde den<br />
nødvendige arbejdskraft og<br />
løfte de mange spændende<br />
faglige opgaver på lægemiddelområdet.<br />
Vores vision for fremtiden er,<br />
at apotekerne er samfundets<br />
foretrukne leverandør af<br />
og rådgiver om lægemidler.<br />
Apotekerne er en integreret<br />
del af sundhedsvæsenets<br />
indsats vedrørende sygdomsforebyggelse<br />
og sundhedsfremme.<br />
Men den vigtige<br />
rolle forpligtiger naturligvis.<br />
Det gælder både apotekernes<br />
faglige og etiske niveau.<br />
I det forløbne år har der<br />
været sager, hvor man med<br />
rette kunne sætte spørgsmålstegn<br />
ved apotekernes<br />
etik. Eksempler på dette<br />
er blandt andet Lægemiddelstyrelsens<br />
undersøgelse<br />
af apotekernes til tider<br />
manglende efterlevelse af<br />
udleveringsreglerne og<br />
dokumentationen af nogle<br />
ulovlige økonomiske ydelser<br />
<strong>fra</strong> leverandørerne. Det<br />
er meget uheldige sager.<br />
Det er jo netop apotekernes<br />
uvildighed og uafhængighed<br />
af leverandørinteresser,<br />
der begrunder den særlige<br />
ejerskabsrestriktion, som vi<br />
ønsker at fastholde.<br />
At være en del af sundhedssektoren<br />
forudsætter et<br />
højt etisk niveau. Opfattelsen<br />
af apoteket som en<br />
uafhængig og troværdig<br />
rådgiver omkring brugen af<br />
lægemidler må ikke kunne<br />
kompromitteres. Det er den<br />
enkelte apotekers ansvar.<br />
Samtidig må det dog fastslås,<br />
at en væsentlig del af<br />
de problemer, som der blev<br />
peget på i Lægemiddelstyrelsens<br />
rapport, skyldes, at<br />
reglerne på området langt<br />
<strong>fra</strong> er klare nok. Rapporten<br />
skabte øget usikkerhed<br />
over, hvordan reklamereglerne<br />
skal forstås. Det er<br />
ikke en holdbar situation.<br />
Foreningen har derfor<br />
presset på for at få myndighederne<br />
til at skabe den<br />
klarhed, der mangler.<br />
Uklarhed har der også<br />
været i forhold til myndighedernes<br />
holdning til<br />
Euromedicin, der sælger<br />
receptpligtig medicin til<br />
danskerne via et apotek<br />
i Holland. Med Euromedicin<br />
kommer de danske<br />
apoteker i realiteten i<br />
konkurrence med de hollandske<br />
apoteker på nogle<br />
udvalgte produkter. Det er<br />
altså en konkurrence med<br />
et andet apotekssystem, der<br />
har nogle væsentlige frihedsgrader,<br />
som de danske<br />
apoteker ikke har. I første<br />
omgang ser det ikke ud til,<br />
at fjernsalg af lægemidler<br />
for alvor eksploderer. Men<br />
i det lange løb kan den private<br />
import af medicin underminere<br />
apotekets rolle<br />
og image.<br />
Det er vigtigt, at vi apotekere<br />
tager konkurrencen<br />
op – også selvom det sker<br />
på ulige vilkår. Det er de<br />
danske apoteker, der kan<br />
– skal – og vil – forsyne<br />
danskerne med medicin og<br />
rådgivningen om den. Også<br />
i fremtiden.<br />
På bestyrelsens vegne<br />
Paul Bundgaard<br />
Formand for <strong>Danmarks</strong><br />
<strong>Apotekerforening</strong>
6<br />
For mange<br />
lægemiddelrelaterede<br />
problemer<br />
Der er meget livskvalitet at hente for den enkelte og<br />
rigtig mange penge at spare for samfundet, hvis man<br />
får bedre styr på danskernes medicinering.<br />
Medicin er noget, man giver<br />
for at lindre og eller helbrede.<br />
Derfor kommer det bag<br />
på de fleste, at medicin også<br />
kan føre til utilpashed, sygdom<br />
og i enkelte tilfælde<br />
dødsfald. Årsagerne er mange.<br />
Det kan være, at man<br />
ikke har fået ordineret den<br />
rigtige medicin, at man tager<br />
den i forkerte doser, på forkerte<br />
tidspunkter, eller helt<br />
eller delvist undlader at tage<br />
medicinen, at de forskellige<br />
typer medicin, man får, ikke<br />
passer sammen, eller at bivirkningerne<br />
er for store.<br />
Alt dette kaldes med en<br />
samlet betegnelse for »lægemiddelrelateredeproblemer«,<br />
og de kan skyldes fejl<br />
hos enten sundhedspersonalet,<br />
systemerne eller brugerne.<br />
Vi ved, at de lægemiddelrelaterede<br />
problemer<br />
er mange og store. <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
skønner,<br />
at problemerne koster det<br />
danske samfund op mod 8<br />
mia. kr. om året. Det svarer<br />
nogenlunde til, hvad det<br />
koster at drive Hovedstadens<br />
Sygehusfællesskab. Skønnet<br />
er baseret på en amerikansk<br />
undersøgelse, der er omregnet<br />
til danske forhold, og<br />
niveauet er det samme i estimater<br />
<strong>fra</strong> andre lande.<br />
De mange milliarder kroner<br />
er prisen for lægebehandling,sygehusindlæggel-<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
ser, medicin og andre udgifter<br />
i sundhedssektoren.<br />
Uden for denne beregning er<br />
pleje, sygedagpenge, produktionstab<br />
og de mange andre<br />
udgifter, samfundet skal betale,<br />
når en af os bliver syg.<br />
Tabet af livskvalitet er slet<br />
ikke med i det store regnestykke<br />
– det er et tab, det<br />
ikke er muligt at gøre op i<br />
penge.<br />
Også på verdensplan er problemerne<br />
store (boks 1).<br />
Der er lavet en del undersøgelser<br />
af lægemiddelrelaterede<br />
problemer – både<br />
herhjemme og i udlandet.<br />
Trods det er der stadig mange<br />
huller i vores viden om<br />
problemerne.<br />
Mange ender på<br />
hospitalet<br />
Når det for alvor går galt med<br />
medicinen, kan man ende<br />
i en hospitalsseng. Det sker<br />
desværre for ofte (boks 2).<br />
Mellem halvdelen og tre<br />
fjerdedele af disse indlæggelser<br />
kunne have været<br />
undgået. I kroner og ører<br />
kunne man altså med en<br />
ekstra indsats spare det<br />
danske sundhedsvæsen for<br />
udgiften til mellem 34.000<br />
og 55.000 indlæggelser årligt.<br />
Det svarer ifølge et lavt skøn<br />
<strong>fra</strong> <strong>Apotekerforening</strong>ens side<br />
til en halv mia. kr. om året.<br />
Disse data er ligesom andre<br />
tal og fakta i denne artikel<br />
hentet <strong>fra</strong> rapporten<br />
»Kortlægning af lægemiddelrelaterede<br />
problemer«,<br />
der er den syvende rapport i<br />
<strong>Apotekerforening</strong>ens »Dokumentationsdatabase<br />
i apo-
Årsberetnig 2003/2004 7<br />
Boks 1:<br />
En WHO-rapport viser, at halvdelen af alle kroniske patienter i den<br />
industrialiserede del af verden ikke tager deres medicin korrekt.<br />
Ser man på ulandene, står det endnu værre til, og den dårlige<br />
medicinefterlevelse beskrives af WHO som et massivt problem.<br />
Boks 2:<br />
Et sted mellem 6 og 14 procent af alle indlæggelser på medicinske<br />
sygehusafdelinger skyldes ifølge en lang række danske og<br />
udenlandske undersøgelser lægemiddelrelaterede problemer,<br />
hvilket i danske tal svarer til mellem 68.000 og 158.000 indlæggelser<br />
om året. Op mod 80 procent af tilfældene er alvorlige, og<br />
2 procent ender med døden.<br />
Boks 3:<br />
Alt i alt viser en sammenfatning af alle relevante undersøgelser,<br />
at 30-40 procent af patienterne i apotekets skranke har<br />
problemer med deres medicin – typisk fordi de bruger den forkert,<br />
fordi de har bivirkninger, eller fordi de mangler viden om<br />
deres sygdom og den medicin, de tager. I kampagner, hvor en<br />
farmaceut tager en samtale med patienten om medicinen, har<br />
det også vist sig, at farmaceuten kan afdække problemer hos<br />
mellem 75 og 100 procent af deltagerne. Tre danske undersøgelser<br />
af patienter hos den praktiserende læge viser problemer<br />
hos 44 procent af patienterne og problemer ved 56 procent af<br />
lægemidlerne. En del af disse patienter oplever så akut ubehag,<br />
at de tager på skadestuen.<br />
Boks 4:<br />
To ud af tre ældre bruger i løbet af et år mindst tre forskellige<br />
slags medicin, og 10-15 procent af de ældre får mere end ti<br />
forskellige slags medicin om året, viser en dansk, to år gammel<br />
undersøgelse foretaget af læge Ishay Barat. Det er alt<br />
sammen en medvirkende årsag til, at risikoen for lægemiddelrelaterede<br />
problemer og indlæggelser stiger med alderen.<br />
Noget skyldes dårlig compliance. Det vil sige, at de ældre ikke<br />
får tilstrækkelig professionel hjælp til at tage deres medicin korrekt.<br />
Den nævnte undersøgelse, der er foretaget blandt ældre,<br />
der bor i deres eget hjem, viser, at 75 procent af de ældre ikke<br />
gennemfører behandlingen, som lægen har foreskrevet – tre<br />
fjerdele tager mindre end ordineret, og resten tager mere. Desuden<br />
tager halvdelen af de ældre i undersøgelsen receptpligtig<br />
medicin, som deres praktiserende læge ikke ved noget om, og<br />
15 procent tager medicin i kombinationer, der kan give alvorlige<br />
interaktioner. Desuden er det udbredt blandt de ældre på eget<br />
initiativ at tage såvel håndkøbsmedicin som naturlægemidler,<br />
og det er med til at komplicere billedet yderligere.<br />
Boks 5:<br />
Kvalitetsproblemerne er blandt andet dokumenteret i Sundhedsstyrelsens<br />
rapporter over embedslægeinstitutionens<br />
plejehjemstilsyn. I 2002 blev der fundet problemer med plejehjemmenes<br />
medicineringsrutiner i 29 procent af tilsynene.<br />
At problemerne tilsyneladende ikke efterfølgende er blevet<br />
løst viser Sundhedsstyrelsens rapport for 2003, hvor der blev<br />
fundet mangler ved medicinhåndteringen ved 37 procent af<br />
tilsynsbesøgene.<br />
En rapport <strong>fra</strong> Københavns Sundhedsforvaltning viser, at hos<br />
12-15 procent af kommunens 62 plejehjem har det kommunale<br />
tilsyn i 2003 fundet problemer med håndteringen af medicin.<br />
Rapporten bygger på 125 kommunale tilsyn og 77 tilsyn<br />
foretaget af embedslægen for Københavns og Frederiksberg<br />
Kommuner. Under embedslægens besøg blev der afsløret fejl<br />
og mangler ved 50 af 77 tilsyn.<br />
tekspraksis«. Her har forskere<br />
sammenfattet resultater<br />
<strong>fra</strong> danske og udenlandske<br />
undersøgelser af lægemiddelrelaterede<br />
problemer, så<br />
vi i apotekssektoren kan tale<br />
ud <strong>fra</strong> eksakte data – og ikke<br />
ud <strong>fra</strong>, hvad nogen tror.<br />
Dårlig livskvalitet<br />
Indlæggelserne på sygehus<br />
udgør imidlertid kun toppen<br />
af isbjerget, når man<br />
taler lægemiddelrelaterede<br />
problemer. Det er en brøkdel<br />
af tilfældene, der ender i en<br />
hospitalsseng. Ofte resulterer<br />
problemerne »kun« i dårlig<br />
livskvalitet eller forværring af<br />
patienternes sygdomsforløb.<br />
Undersøgelser viser, at<br />
omkring halvdelen af alle<br />
patienter i længerevarende<br />
behandling for en kronisk<br />
sygdom ikke får det fulde udbytte<br />
af deres medicin. Ikke<br />
mindst patienter, der lider af<br />
de store folkesygdomme som<br />
astma, for højt blodtryk og<br />
diabetes, har store problemer.<br />
Således får 43 procent af landets<br />
astmapatienter enten for<br />
lidt eller for meget medicin,<br />
og begge dele har negative<br />
konsekvenser for behandlingen<br />
(boks 3).<br />
En række undersøgelser<br />
<strong>fra</strong> især USA peger på, at<br />
mellem tre og fem procent af<br />
alle skadestuehenvendelser<br />
skyldes patienternes lægemiddelrelaterede<br />
problemer.<br />
Det svarer i danske tal til<br />
mellem 30.000 og 50.000<br />
skadestuehenvendelser årligt.<br />
Mange af henvendelserne<br />
skyldes bivirkninger, mens<br />
op mod halvdelen skyldes, at<br />
patienterne ikke tager deres<br />
medicin korrekt.<br />
Ældre er særligt udsatte<br />
De ældre er en særligt udsat<br />
gruppe. Personer over 64 år<br />
tegner sig for 38 procent af<br />
det samlede lægemiddelforbrug<br />
i primærsektoren. Flere<br />
undersøgelser peger entydigt<br />
på, at jo ældre man bliver, jo<br />
flere lægemidler får man, og<br />
jo flere forskellige læger bliver<br />
man behandlet af (boks 4).<br />
Der er også brug for en<br />
intensiveret indsats, når det<br />
gælder plejehjemsbeboere,<br />
der hører til gruppen af de<br />
svageste og mest medicinerede<br />
ældre (boks 5). ■<br />
Hvad er et lægemiddelrelateret problem?<br />
Lægemiddelrelaterede problemer er en fælles betegnelse<br />
for situationer, hvor patienten<br />
• har et medicinsk problem, som burde behandles<br />
med lægemidler, men ikke bliver det<br />
• får et præparat, der ikke er optimalt<br />
• får det rigtige lægemiddel, men i for lav dosis til, at<br />
det har den ønskede virkning, eller i for høj dosering,<br />
så der er risiko for forgiftning<br />
• får det rigtige lægemiddel, men følger ikke eller kun<br />
delvist behandlingen (af tekniske, fysiske, psykiske,<br />
sociale eller økonomiske grunde)<br />
• har et medicinsk problem, som skyldes bivirkninger<br />
eller at lægemidlet passer dårligt sammen med andre<br />
lægemidler (interaktion)<br />
• tager medicin, selv om der ikke er nogen medicinsk<br />
grund til det.<br />
Kilder: De fleste data kommer <strong>fra</strong> »Evidensrapport 7, Kortlægning af<br />
lægemiddelrelaterede problemer« <strong>fra</strong> marts 2004. Den kan ses på www.<br />
apotekerforeningen.dk. Endvidere er der i artiklen hentet data <strong>fra</strong> følgende<br />
steder:<br />
• WHO-undersøgelsen kan ses på hjemmesiden www.who.int<br />
• Rapporten »Lovpligtige tilsyn på plejehjem i København« <strong>fra</strong> Københavns<br />
Kommune, Sundhedsforvaltningen<br />
• Plejehjemstilsyn 2002 og 2003 <strong>fra</strong> Sundhedsstyrelsen og Embedslægevæsenet.
8<br />
Apoteket sætter fokus<br />
på patientsikkerhed i 2004<br />
2004 er udnævnt til Patientsikkerhedsår<br />
på landets<br />
apoteker. Ligesom alle<br />
andre i sundhedssektoren<br />
tænker vi traditionelt på<br />
fejl i systemet eller hos<br />
sundhedspersoner, når<br />
man arbejder med patientsikkerhed.<br />
Men på apotekerne<br />
føjer vi en ekstra dimension<br />
til denne fortolkning.<br />
Her er vi gået skridtet<br />
videre og tager også fat på<br />
de områder, hvor patienten<br />
selv kan gøre en indsats for<br />
at undgå de situationer, der<br />
fører til fejl.<br />
Patientsikkerhedsåret på<br />
apotekerne markeres med<br />
forskellige aktiviteter, som<br />
giver konkrete bud på bedre<br />
sikkerhed. Kampagnerne<br />
skal sikre, at kunder og ansatte<br />
får mere fokus på patientsikkerheden:<br />
Internt<br />
skal Patientsikkerhedsårets<br />
uddannelsesmateriale sørge<br />
for et højt, fagligt kompetenceniveau<br />
i apotekssektoren<br />
og give apotekerne<br />
nogle redskaber til at<br />
arbejde med patientsikkerhed<br />
i praksis. Eksternt skal<br />
blandt andet fire kampag-<br />
ner øge danskernes forståelse<br />
for lægemiddelrelaterede<br />
problemer og hvordan<br />
man tackler dem.<br />
Det sker blandt andet<br />
ved at opfordre patienterne<br />
til at tage et medansvar for<br />
deres medicinbrug. Målet<br />
er at øge patienternes viden<br />
og derigennem skabe<br />
bedre medicinefterlevelse.<br />
Samtidig er det vigtigt<br />
endnu en gang at slå fast<br />
over for forbrugerne, at<br />
viden om lægemidler er og<br />
bliver apotekernes kernekompetence.<br />
Årets fire kampagner<br />
Årets første kampagne<br />
»Rigtig brug af medicin«<br />
løb <strong>fra</strong> den 18. januar<br />
til den 21. februar 2004.<br />
Kampagnen informerede<br />
om, hvordan lægemidler<br />
bedst anvendes, så brugeren<br />
opnår størst nytte af<br />
lægemidlet. Kampagnen<br />
satte også fokus på, hvilke<br />
spørgsmål man som lægemiddelbruger<br />
altid skal<br />
have svar på, inden man<br />
starter en lægemiddelbehandling.<br />
Kampagnen »Bivirkninger«<br />
er synlig i perioden<br />
25. april til 29. maj 2004.<br />
Her er budskabet, at man<br />
ikke bare må stoppe med<br />
at tage sin medicin. Man<br />
må altid konkret afveje balancen<br />
mellem virkningen<br />
på patientens sygdom og<br />
de uønskede bivirkninger<br />
i forhold til den enkelte<br />
patient og alvoren af den<br />
sygdom, som vedkommende<br />
har. Bivirkninger<br />
er i mange tilfælde lette<br />
og forbigående og viser<br />
sig kun hos en lille del af<br />
dem, der bruger medicinen.<br />
Det drejer sig også<br />
om at mindske risikoen for<br />
bivirkninger og vide, hvad<br />
man skal gøre, hvis man<br />
oplever bivirkninger ved et<br />
lægemiddel.<br />
I perioden 29. august<br />
til 2. oktober 2004 står<br />
»Børn og medicin« øverst<br />
på apotekets dagsorden.<br />
Hvad kan forældre gøre<br />
for at sikre deres barn den<br />
optimale effekt af behandlingen,<br />
og hvordan opbevarer<br />
man lægemidler, så<br />
børn ikke fristes til at tage<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
dem? Det er blot nogle af<br />
spørgsmålene, som man<br />
finder svar på i kampagnematerialet.<br />
Sidst på året, i perioden<br />
31. oktober til 4. december<br />
2004 vil kampagnen »Trafikfarlig<br />
medicin« være<br />
synlig for borgerne. Det er<br />
nemlig vigtigt, at brugere<br />
af trafikfarlige lægemidler<br />
kender effekten og kan tage<br />
højde for den, hvad enten<br />
det drejer sig om dagligdagen<br />
eller specielle lejligheder.<br />
Det er også vigtigt at<br />
få bragt budskabet ud om,<br />
at nogle lægemidler enten<br />
selvstændigt eller under<br />
specielle forhold kan påvirke<br />
evnen til at køre bil<br />
og arbejde med for eksempel<br />
maskiner.<br />
Kampagnerne har Apotekerne<br />
i Danmark som afsender,<br />
og de er udarbejdet<br />
i samarbejde med blandt<br />
andre Dansk Selskab for<br />
Patientsikkerhed. Budskaberne<br />
kommer ud til<br />
forbrugerne via annoncer<br />
dag- og ugeblade, brochurer<br />
og vinduesudstillinger<br />
på apotekerne.<br />
Målrettet information<br />
Sideløbende med de<br />
store kampagner målretter<br />
apotekerne information<br />
til brugerne af en række<br />
specifikke lægemidler, der<br />
kan udgøre en risiko for<br />
patientsikkerheden. Det<br />
gælder eksempelvis lægemidler,<br />
som ikke skal tages<br />
hver dag, eller lægemidler,<br />
hvor overdosering kan få<br />
ubehagelige bivirkninger.<br />
Mange apoteker vil i<br />
forbindelse med temaåret<br />
Patientsikkerhed tilbyde<br />
ydelserne »Ryd op i medicinskabet«<br />
og »Få styr<br />
på medicinen«, hvor en<br />
farmaceut sammen med<br />
patienten gennemgår medicinskabets<br />
indhold eller<br />
drøfter den aktuelle medicinering.<br />
■<br />
Læs mere på www.apoteket.dk
Årsberetnig 2003/2004 9<br />
Året der gik / apoteker & forening<br />
Generalforsamling gav livlig debat<br />
14. maj 2003 holdt <strong>Apotekerforening</strong>en generalforsamling<br />
på Axelborg i København, og den gav drøje hug til<br />
bestyrelsen for blandt andet et stort pengeforbrug og for<br />
aftalen om at outsource DataPharm til konsulentfirmaet<br />
Accenture. Bestyrelsens beretning blev dog stemt hjem,<br />
og Paul Bundgaard blev valgt som formand for tredje periode<br />
i træk.<br />
Ekstraordinær<br />
generalforsamling<br />
5. august 2003 holdt <strong>Apotekerforening</strong>enekstraordinær<br />
generalforsamling,<br />
hvor det vigtigste punkt på<br />
dagsordenen var et forslag<br />
om at få annulleret den<br />
aftale, som foreningen har<br />
indgået med konsulentfirmaet<br />
Accenture om at<br />
overtage driften af Data-<br />
Pharm i en syvårig periode<br />
og opbygge et nyt apotekssystem.<br />
24 apotekere var på<br />
talerstolen, og meningerne<br />
var delte. Forslaget faldt<br />
dog ved en urafstemning.<br />
Konference med fokus<br />
på patientsikkerhed<br />
Patientsikkerhed, compliance,<br />
sundhedsydelser og<br />
mere fokus på apotekernes<br />
faglighed. Disse ord gik<br />
igen i stort set alle faglige<br />
indlæg på årets apotekerkonference,<br />
der fandt sted<br />
i Århus <strong>fra</strong> 19.-20. november<br />
2003.<br />
Ingen ny<br />
bruttoavanceaftale<br />
I december 2003 måtte<br />
parterne kaste håndklædet<br />
i ringen og erkende, at der<br />
ikke kunne blive enighed<br />
om en ny aftale mellem<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en og<br />
Indenrigs- og Sundhedsministeriet<br />
vedrørende<br />
bruttoavancen for 2004<br />
og 2005. En af knasterne<br />
var den aktivitetsbaserede<br />
avance, som ministeriet<br />
tidligere havde sagt ja til at<br />
drøfte, men løftet blev ikke<br />
holdt. Derfor blev den eksisterende<br />
aftale forlænget<br />
med endnu et år.<br />
Bedre dialog mellem<br />
bestyrelse og medlemmer<br />
Kredsene vil gerne bruges<br />
mere til sparring og<br />
inddrages i foreningens<br />
beslutninger. Det er en af<br />
konklusionerne <strong>fra</strong> næstformand<br />
Niels Kristensens<br />
rundtur til samtlige kredse,<br />
hvor dialogen mellem bestyrelse<br />
og medlemmer var<br />
vigtigste punkt på dagsordenen.<br />
Målet var at få klarlagt,<br />
hvilke forventninger<br />
medlemmerne har til kommunikationen.<br />
Grønt kors betyder<br />
ikke apotek i Danmark<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en tabte<br />
slaget om det grønne kors,<br />
da Sø- og Handelsretten<br />
den 12. december 2003 afsagde<br />
dom i sagen. Den var<br />
anlagt af <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
mod Coop Danmark,<br />
der bruger det grønne<br />
kors som varemærke for<br />
lægemiddelsalg i kædens<br />
butikker.<br />
Fællesmøder om<br />
apotekernes fremtid<br />
Formændene <strong>fra</strong> <strong>Apotekerforening</strong>en,Farmakonomforeningen<br />
og Farmaceutforeningen<br />
tog i januar<br />
2004 på tur rundt om i lan-<br />
det for på fire fællesmøder<br />
at drøfte fremtiden og visioner<br />
for apotekssektoren.<br />
Møderne med medlemmerne<br />
gav god inspiration<br />
og et skub i den rigtige retning<br />
til arbejdet i de tre<br />
foreninger.<br />
Ændring af Apotekerloven<br />
er vedtaget<br />
Folketinget har den 25.<br />
marts 2004 vedtaget forslag<br />
til ændring af Apotekerloven.<br />
Ændringen skal gøre<br />
det lettere at få en mere<br />
hensigtsmæssig apoteksstruktur<br />
i såvel byerne som<br />
på landet, og loven præciserer<br />
samtidig apotekets<br />
pligt til at informere om<br />
billigste lægemiddel – også<br />
når det gælder de apoteksforbeholdtehåndkøbslægemidler.<br />
Presse: Danskerne<br />
får mere <strong>fra</strong> hånden<br />
Danmark er blevet 37 procent<br />
mere produktiv på 12<br />
år. Informationsteknologien<br />
har æren for en stor del<br />
af effektiviseringen. Blandt<br />
de fem brancher, der har<br />
præsteret den største fremgang<br />
i produktiviteten er<br />
apotekerne (Politiken<br />
24.3.2004).<br />
Apotekerne har tilfredse kunder<br />
Apotekerne har trods liberaliseringen stadig tilfredse og<br />
loyale kunder. Konklusionen er draget på baggrund af de<br />
knap 13.000 tilbagemeldinger <strong>fra</strong> de apotekskunder, der<br />
har været med i <strong>Apotekerforening</strong>ens kundeundersøgelse.<br />
I forhold til undersøgelsen <strong>fra</strong> 2000 er tilfredsheden steget<br />
med to indekspoint, mens loyaliteten er steget med ét.
10<br />
Apotekerne er en integreret<br />
del af sundhedsvæsenet<br />
og har rollen som<br />
lægemiddelkyndige i den<br />
primære sundhedssektor.<br />
Det overordnede mål for<br />
apotekervæsenet er at<br />
være med til at forbedre<br />
sundhedsvæsenets indsats<br />
på lægemiddelområdet,<br />
og apotekernes væsentligste<br />
bidrag er den lægemiddelfaglige<br />
rådgivning<br />
til kunder og patienter.<br />
Alle mennesker er imidlertid<br />
forskellige, og det<br />
samme gælder deres behov<br />
for rådgivning. Apotekerne<br />
vil gerne gøre en ekstra<br />
indsats for medicinbrugere<br />
med særlige rådgivningsbehov<br />
og størst risiko for<br />
lægemiddelrelaterede problemer.<br />
Det er især ældre<br />
borgere, der anvender fem<br />
eller flere lægemidler dagligt.<br />
Når en farmaceut gennemgår<br />
den ældre patients<br />
medicin og efterfølgende<br />
tager en samtale med pa-<br />
tienten, har det en positiv<br />
effekt både på patientens<br />
helbred og samfundsøkonomien.<br />
Det er dokumenteret<br />
i flere undersøgelser,<br />
og danske erfaringer viser<br />
da også, at apotekets medicingennemgangreducerer<br />
antallet af hospitalsindlæggelser,lægemiddelforbruget<br />
og sygdomsbelastningen,<br />
ligesom det<br />
forbedrer den ældres evne<br />
til selv at løse lægemiddelrelaterede<br />
problemer. Derfor<br />
tilbyder en række apoteker<br />
en årlig medicingennemgang<br />
for ældre.<br />
Der arbejdes ikke kun<br />
med at forbedre den mere<br />
formaliserede rådgivning.<br />
Også den daglige rådgivning,<br />
der hver dag foregår<br />
på apotekerne, bliver løbende<br />
forbedret, og personalet<br />
træner blandt andet<br />
i at formidle informationerne<br />
ud <strong>fra</strong> hver enkelt<br />
medicinbrugers behov<br />
og kommunikationsform.<br />
Halvdelen af landets<br />
apoteker er certificerede,<br />
og her indgår apotekspersonalets<br />
rådgivning som<br />
en væsentlig del af certificeringsgrundlaget.<br />
Det er<br />
også et krav på de certificerede<br />
apoteker, at råd-<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
Sundhedsydelser intensiverer rådgivningen<br />
givningen over for kunderne,<br />
internt jævnligt<br />
bliver evalueret. Derved<br />
sikrer man både, at rådgivningen<br />
når dem, der<br />
har behov for den, og at<br />
den faglige kvalitet er i<br />
orden. ■<br />
Apotekerne tilbyder<br />
en bred vifte af sundhedsydelser:<br />
• Medicingennemgang – få styr på medicinen<br />
• Medicingennemgang – ryd op i medicinen<br />
• Rygeafvænning (både i grupper og individuelt)<br />
• Slankerådgivning (både i grupper og individuelt)<br />
• Instruktion i selvmåling af blodsukker<br />
• Farmaceutisk omsorg til type 2-diabetikere<br />
• Blodsukkermåling og rådgivning<br />
• Blodtryksmåling og rådgivning<br />
• Bedre lægemiddelbehandling – astma<br />
• Undervisning af plejepersonale og andre sundhedsprofessionelle<br />
• Kvalitetssikring af medicinhåndtering på plejehjem og i<br />
hjemmeplejen<br />
• Kolesterolmåling.<br />
Alle disse ydelser udføres efter kvalitetssikrede manualer,<br />
og i 2003 blev de første apoteker certificeret på deres sundhedsydelser.<br />
Se mere på www.apoteket.dk<br />
Farmaceuter<br />
har et stort ansvar<br />
Beth Lilja, der er leder af<br />
sekretariatet for Dansk<br />
Selskab for Patientsikkerhed,<br />
var en af indlederne<br />
på PGEU’s symposium<br />
om »Pharmaceutical<br />
Policies and Community<br />
Pharmacists: Trends in<br />
Europe«, der blev afholdt<br />
i juni 2003 i København.<br />
Hun understregede<br />
her blandt andet, hvor<br />
stor betydning omgangen<br />
med lægemidler har<br />
for patientsikkerheden,<br />
og hvor vigtigt det er, at<br />
også farmaceuter giver<br />
det stor opmærksomhed.<br />
Desværre er der ikke effektive<br />
regler, der kan<br />
dæmme op for forvekslingsmuligheder.<br />
Der er<br />
alt for mange lægemidler,<br />
hvis etiketter er så ens, at<br />
det giver fejl ved fremtagning.<br />
Navne kan være<br />
så lig hinanden, at der<br />
sker forvekslinger. Beth<br />
Lilja slog til lyd for, at alle<br />
i sundhedssektoren gør<br />
sit yderste for at sikre,<br />
at der ikke sker fejl. Det<br />
er den første betingelse,<br />
der skal opfyldes, hvis vi<br />
skal opnå et mere sikkert<br />
sundhedsvæsen. ■
Årsberetnig 2003/2004 11<br />
Bedre<br />
medicinrutiner<br />
på plejehjem<br />
Beboere på plejehjem<br />
hører til de svageste og<br />
mest medicinerede ældre,<br />
og det udgør i sig<br />
selv en øget sikkerhedsrisiko.<br />
Ydermere viser<br />
embedslægernes tilsyn,<br />
at op mod en tredjedel af<br />
plejehjemmenes medicineringsrutiner<br />
ikke er<br />
i orden. Der er altså nok<br />
at tage fat på, når man<br />
taler bedre patientsikkerhed<br />
i plejehjemsregi. Et<br />
pilotprojekt gennemført<br />
i Albertslund viser, at<br />
et samarbejde mellem<br />
apotek og plejehjem kan<br />
sikre beboerne en bedre<br />
medicinering og plejehjemmet<br />
bedre rutiner<br />
i håndteringen af de ældres<br />
medicin.<br />
Projektet foregik på<br />
plejehjemmet Albo, der<br />
fik besøg af medarbejdere<br />
<strong>fra</strong> det nærliggende<br />
Albertslund Apotek.<br />
Apotekspersonalet gennemgik<br />
blandt andet de<br />
enkelte beboeres medicin,<br />
kiggede nærmere<br />
på medicinrutinerne og<br />
underviste personalet,<br />
så de fik større viden om<br />
medicin.<br />
Evalueringen af projektet<br />
viser, at apotekets<br />
rådgivningsydelser til<br />
plejehjem giver medicinering<br />
på plejehjemmet<br />
og rutinerne for dem et<br />
kvalitetsløft. Projektet<br />
har blandt andet resulteret<br />
i udvikling og<br />
implementering af et<br />
kvalitetssikringssystem<br />
for plejehjemmets medicinhåndteringsrutiner,<br />
som personalet har været<br />
meget tilfredse med, og<br />
apotekets farmaceut har<br />
gennemgået en række<br />
beboeres medicin og<br />
identificeret en række<br />
lægemiddelrelaterede<br />
problemer.<br />
Flere apoteker vil tilbyde<br />
ydelserne til de lokale<br />
plejehjem i forbindelse<br />
med Patientsikkerhedsåret<br />
2004. Ydelserne er<br />
udviklet således, at de<br />
også med fordel kan anvendes<br />
af den kommunale<br />
hjemmepleje. ■<br />
Apotekerne følger op<br />
Patientsikkerhedsåret<br />
markeres også på de indre<br />
linjer. Her arbejder<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en for<br />
at få sat mere fokus på<br />
sikkerheden og er blandt<br />
andet derfor engageret<br />
i Dansk Selskab for Patientsikkerhed.Foreningen<br />
planlægger også at få<br />
mere viden om, hvordan<br />
det egentlig står til med<br />
patientsikkerheden rundt<br />
om på landets apoteker.<br />
Det sker blandt andet<br />
ved at gentage en undersøgelse<br />
om receptkorrektioner.<br />
Den blev sidst<br />
foretaget midt i 90’erne<br />
og viste, at apotekerne<br />
finder fejl i omkring<br />
0,5 procent af alle recepterne.<br />
Det svarer til,<br />
at apotekerne opdager<br />
200.000 receptfejl om<br />
året. ■<br />
Året der gik / udligning & struktur<br />
Pressen:<br />
Apoteker truet på livet<br />
Sundhedsminister Lars<br />
Løkke Rasmussen (V) vil<br />
fjerne udligningsordningen<br />
for byapoteker.<br />
Det truer med at fjerne<br />
eksistensgrundlaget for<br />
60 byapoteker i Danmark,<br />
hvoraf de 33 findes<br />
i hovedstadsområdet<br />
(Berlingske Tidende<br />
30.06.2003).<br />
Udligning<br />
uden aflivning<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en er<br />
langt <strong>fra</strong> begejstret for<br />
Indenrigs- og Sundhedsministeriets<br />
udspil om<br />
at nedtrappe tilskuddet<br />
til byapoteker over en<br />
seksårig periode. Aftrapningsperioden<br />
er for<br />
kort, og ændringerne i<br />
tilskuddene bør ske ud <strong>fra</strong><br />
en samlet plan. »Derfor<br />
vil <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
præsentere Sundhedsministeriet<br />
for et forslag<br />
til en fremadrettet strukturpolitik<br />
for de danske<br />
apoteker. På baggrund af<br />
medlemmernes input vil<br />
bestyrelsen drøfte forsla-<br />
get på et møde i midten<br />
af august, og herefter vil<br />
vi præsentere forslaget for<br />
ministeren«, skrev formanden<br />
i lederen til Farmaci<br />
8/2003. 60 apoteker,<br />
det vil sige hvert andet<br />
byapotek, vil blive ramt af<br />
ændringen.<br />
Udligningssatsen<br />
sættes ned<br />
Fra 1. januar 2004 sættes<br />
den generelle udligningssats<br />
ned til 3,9 procent, således<br />
at de apoteker, der<br />
modtager støtte i udligningsordningen,<br />
får mindre,<br />
mens de øvrige apoteker<br />
skal betale mindre.<br />
Udligningsgrundlaget udvides<br />
med 25 procent af<br />
den del af omsætningen til<br />
erhvervsdyr som overstiger<br />
4 mio. kr. årligt. Det er<br />
en beslutning, der ikke er<br />
populær i alle lejre. Men<br />
bestyrelsen vurderede, at<br />
det er nødvendigt at bede<br />
myndighederne gribe ind<br />
for at modvirke den øgede<br />
omfordeling, der er sket,<br />
siden myndighederne i<br />
1997 sidste gang ændrede<br />
på udligningssystemet.<br />
Pressen: Små apoteker i oprør<br />
Næsten en tredjedel af landets apoteker er gået i oprør<br />
mod deres egen forening. Det er de små apoteker, der<br />
protesterer mod <strong>Apotekerforening</strong>ens beslutning om at<br />
sænke tilskuddet <strong>fra</strong> de rige til de fattige apoteker. Ændringen<br />
af udligningssystemet kan medføre et tab på op<br />
mod 100.000 kr., og det vil føre til lukning af en stribe<br />
apoteker, forudser apoteker Allan Kelbæk <strong>fra</strong> Hesselager<br />
Apotek. Han sendte i går et nødråb til sundhedsministeren<br />
og sundhedsordførerne i Folketinget (Børsen<br />
04.11.2003).
12<br />
I 2001 blev det en mulighed<br />
for alle danskere, at de<br />
kan gå ind på et apotek og<br />
bede om at få dosispakket<br />
deres medicin – det vil<br />
sige, at man som patient<br />
får samlet og pakket sin<br />
medicin i de doser, der<br />
skal tages i løbet af dagen.<br />
Retten til at få dosispakket<br />
sin medicin er indført ved<br />
lov, og hvis dosispakningen<br />
er ordineret af den<br />
praktiserende læge, gives<br />
der sygesikringstilskud til<br />
den.<br />
Dosispakningen foregår<br />
på maskiner, der står på ti<br />
apoteker, der er fordelt i<br />
hele landet, og de forsyner<br />
landets øvrige apoteker.<br />
De lokale apoteker, på<br />
står for at udlevere dosispakkerne<br />
og rådgive de<br />
patienter, der modtager<br />
dosispakket medicin.<br />
Målet med ordningen er<br />
først og fremmest at øge<br />
kvaliteten af danskernes<br />
medicinering og reducere<br />
risikoen for lægemiddelrelaterede<br />
problemer. Og det<br />
sikrer man, når patienten<br />
ved hjælp af dosispakkerne<br />
lettere kan overskue at<br />
tage de rette lægemidler i<br />
de rette doser og på rette<br />
tidspunkt.<br />
Hele grundlaget for at<br />
kunne dosispakke patienternes<br />
medicin er patientens<br />
doseringskort, som<br />
apoteket udarbejder på<br />
baggrund af lægens ordinationer.<br />
Det indeholder<br />
en samlet oversigt over<br />
patientens medicinering.<br />
Patienter, der er med i dosispakkeordningen,modtager<br />
et doseringskort <strong>fra</strong><br />
apoteket med en oversigt<br />
over navnet på de læge-<br />
midler, patienten er i behandling<br />
med, beskrivelse<br />
af lægemidlernes udseende,<br />
behandlingsårsager og<br />
den daglige dosering.<br />
Tilslutningen til dosispakkeordningen<br />
har været<br />
støt stigende i 2003. I gennemsnit<br />
er der kommet 12<br />
procent flere med i ordningen<br />
pr. måned i løbet<br />
af det sidste år, og i dag får<br />
omkring 12.600 borgere i<br />
Danmark maskinelt dosispakket<br />
deres medicin.<br />
Myndighedernes primære<br />
målgruppe for dosispakning<br />
er de ca. 100.000 borgere<br />
over 64 år, der indtager<br />
mindst tre lægemidler<br />
dagligt. I dag er omkring<br />
13 procent af denne gruppe<br />
med i ordningen. Dosisdispensering<br />
vurderes<br />
også som velegnet til psykiatriske<br />
patienter, gigtpa-<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
Dosispakning af medicin øger sikkerheden<br />
tienter eller andre kroniske<br />
medicinbrugere, der<br />
har et behov eller ønske<br />
om hjælp til medicindosering.<br />
Center for Anvendt<br />
Sundhedstjenesteforskning<br />
og Teknologivurdering,<br />
der hører under<br />
Syddansk Universitet, er<br />
i gang med en evaluering<br />
af hele dosispakkeordningen.<br />
Den er baseret på<br />
en medicinsk teknologivurdering<br />
– det vil sige at<br />
man ser på ordningen ud<br />
<strong>fra</strong> en teknologisk, organisatorisk<br />
og økonomisk<br />
vinkel samt <strong>fra</strong> patientvinklen.<br />
Undersøgelsen<br />
foregår i samarbejde med<br />
<strong>Danmarks</strong> Farmaceutiske<br />
Universitet og Pharmakon,<br />
og Apotekerfonden<br />
finansierer initiativet med<br />
1 mio. kr. ■
Årsberetnig 2003/2004 13<br />
Året der gik /<br />
apotekerne i gabestokken<br />
Apotekere frikendt<br />
i arbitragesagen<br />
Der var ikke hold i de alvorlige<br />
beskyldninger om,<br />
at visse apotekere bragte<br />
forsyningssikkerheden i<br />
fare ved at købe stort ind af<br />
lægemidler, der står foran<br />
en markant prisstigning,<br />
for senere at returnere<br />
dem til den nye og højere<br />
pris. Beskyldningerne i<br />
den såkaldte arbitragesag<br />
dukkede op i sommeren<br />
2002, men en undersøgelse,<br />
som Lægemiddelstyrelsen<br />
offentliggjorde sommeren<br />
2003, kunne ikke bekræfte<br />
beskyldningerne.<br />
Pressen: Apoteker<br />
kræver beviser<br />
for ulovligheder<br />
Medicinfabrikanterne<br />
beskylder nu direkte apotekerne<br />
for ulovligheder. Det<br />
er kulminationen på lang<br />
tids strid om apotekernes<br />
rabatsystem. Regningen<br />
bliver ifølge Lægemiddelindustriforeningen<br />
betalt af<br />
forbrugerne, der ikke kan<br />
være sikre på at få den billigste<br />
medicin. <strong>Apotekerforening</strong>ens<br />
formand, Paul<br />
Bundgaard afviser. »Sidste<br />
år sparede apotekerne patienterne<br />
og sygesikringen<br />
for 45 millioner kroner<br />
i kraft af de rabatter, det<br />
lykkedes for apotekerne at<br />
forhandle hjem. Så jeg forstår<br />
godt, at lægemiddelindustrien<br />
gerne vil slippe<br />
for, at apotekerne presser<br />
prisen på deres produkter«<br />
(Politiken 27.05.2003).<br />
De hårde anklager <strong>fra</strong><br />
lægemiddelindustrien mod<br />
landets apoteker om, at de<br />
tiltusker sig ulovlige goder,<br />
skal underbygges af konkrete<br />
beviser.<br />
Kravet kommer <strong>fra</strong> formanden<br />
for Apotekernes<br />
Etiske Nævn, Michael Clan,<br />
der efter flere dage med<br />
hårde udfald <strong>fra</strong> Lægemiddelindustriforeningen<br />
nu<br />
kræver navne og eksempler<br />
på bordet (Politiken<br />
29.05.2003).<br />
Året der gik / personalia<br />
Anders Kretzschmar<br />
ny direktør for<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en<br />
Tidligere direktør i Erhvervs-<br />
og Selskabsstyrelsen,<br />
Anders Kretzschmar,<br />
tiltrådte 1. marts stillingen<br />
som direktør i <strong>Danmarks</strong><br />
<strong>Apotekerforening</strong>. Den 46årige<br />
Anders Kretzschmar<br />
er uddannet cand.scient.<br />
pol <strong>fra</strong> Århus Universitet,<br />
og han har været ansat i<br />
Erhvervs- og Boligstyrelsen<br />
de seneste seks år.<br />
Et stort tab<br />
Det var med stor sorg, alle<br />
i branchen den 23. juli<br />
modtog meddelelsen om,<br />
at apoteker Bodil Strøh<br />
var død. Bodil Strøh var<br />
apoteker på København<br />
Sønderbro Apotek og <strong>fra</strong><br />
1990– 97 <strong>Apotekerforening</strong>ens<br />
formand – en post<br />
hun bestred med både po-<br />
Pressen:<br />
Apotekere raser mod<br />
Lægemiddelstyrelsen<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en og den<br />
øvrige del af medicinalbranchen<br />
er rasende over,<br />
at Lægemiddelstyrelsen<br />
har lækket oplysninger<br />
<strong>fra</strong> en endnu ikke offentliggjort<br />
undersøgelse af,<br />
hvordan lægemiddelindustrien<br />
sponserer landets<br />
apotekere med blandt<br />
andet udlandsrejser og<br />
fødselsdagsgaver. Derfor<br />
har foreningen og brancheorganisationerne<br />
sendt en<br />
protestskrivelse over styrelsens<br />
måde at håndtere<br />
sagen på. »Vi skal have de<br />
brådne kar frem i lyset. Vi<br />
kan ikke leve med, at reg-<br />
litisk tæft, store visioner og<br />
en legendarisk flid.<br />
Årets Apoteker<br />
Apoteker Per Wijngaard,<br />
Næstved Svane Apotek,<br />
blev hædret med titlen<br />
»Årets Apoteker« – ikke<br />
mindst på grund af sin<br />
moderne og aktive ledel-<br />
lerne overtrædes – men det<br />
nytter ikke, at hele branchen<br />
mistænkeliggøres af<br />
nogle enkelte udtalelser <strong>fra</strong><br />
styrelsen«, siger <strong>Apotekerforening</strong>ens<br />
næstformand<br />
Niels Kristensen (Dagens<br />
Medicin 04.09.2003).<br />
Pressen:<br />
Uklare regler bag gaver<br />
Forskellige fortolkninger<br />
af reglerne <strong>fra</strong> Lægemiddelstyrelsen,<br />
apotekernes<br />
eget etiske nævn samt<br />
medicinalindustriens<br />
Nævnet for Medicinsk<br />
Informationsmateriale<br />
skaber forvirring. »De tre<br />
instanser er ikke enige<br />
om, hvad der er lovligt,<br />
og hvad der er ulovligt. Vi<br />
kan ganske enkelt ikke leve<br />
efter regler, vi ikke kender.<br />
Det er ikke kronjurister,<br />
der sidder rundt om på<br />
apotekerne og kan foretage<br />
denne sondring. Derfor er<br />
der virkelig behov for en<br />
klarlægning af reglerne <strong>fra</strong><br />
Lægemiddelstyrelsen som<br />
den offentlige myndighed«,<br />
siger apoteker Jens Overø<br />
<strong>fra</strong> Birkerød (Berlingske<br />
Tidende 03.10.2003).<br />
sesform. »Han lægger vægt<br />
på uddannelse, således at<br />
kompetenceudvikling går<br />
hånd i hånd med effektiv<br />
drift og godt købmandskab.<br />
Per Wijngaard har<br />
skabt en arbejdsplads med<br />
et inspirerende arbejdsklima,<br />
hvor det sprudler af<br />
ideer«, lød det i priskomiteens<br />
begrundelse.
14<br />
Farmaceut i almen praksis<br />
Hvis man placerer en klinisk<br />
farmaceut i en lægepraksis<br />
betyder det bedre<br />
og mere rationelt lægemiddelforbrug.<br />
Det viser<br />
international forskning, og<br />
det bekræftes af de første<br />
erfaringer, der er høstet i<br />
Danmark. De er hentet <strong>fra</strong><br />
et pilotprojekt, hvor en<br />
apoteksfarmaceut i over et<br />
år har arbejdede i en lægepraksis<br />
i Ølstykke. Og det<br />
var en succes – både for<br />
lægerne, der har fået mere<br />
kendskab til medicin og<br />
færre præparater at holde<br />
styr på, og for patienterne,<br />
der fik løst deres lægemiddelrelaterede<br />
problemer.<br />
Farmaceuten arbejdede<br />
blandt andet med at gennemgå<br />
patienternes medi-<br />
Bedre overblik over den<br />
enkelte danskers medicin,<br />
bedre medicinering og<br />
cinske journaler, og hvis<br />
det blev skønnet nødvendigt,<br />
gennemgik farmaceuten<br />
og patienten medicineringen<br />
sammen. I 21<br />
procent af tilfældene havde<br />
patienterne lægemiddelrelaterede<br />
problemer<br />
på grund af uhensigtsmæssig<br />
anvendelse, 18<br />
procent fordi præparatvalget<br />
ikke var hensigtsmæssigt,<br />
17 procent skyldtes<br />
overdosering og 16<br />
procent skyldtes bivirkninger<br />
for nu at nævne de<br />
mest hyppige årsager. Lægen<br />
accepterede 83 procent<br />
af de interventioner,<br />
som farmaceuten foreslog.<br />
Patienterne var godt tilfredse<br />
med muligheden for<br />
og indholdet i en medicin-<br />
Elektronisk medicinprofil<br />
skærper overblikket<br />
bedre muligheder for at<br />
rådgive på apotekerne.<br />
Sådan lyder forventnin-<br />
gennemgang gennemført<br />
af farmaceuten. Og lægerne<br />
var glade for de protokoller<br />
til behandling af<br />
blandt andet diabetes, forhøjet<br />
kolesterol og forhøjet<br />
blodtryk, som farmaceuten<br />
udviklede sammen med<br />
dem. Lægerne gav også farmaceuten<br />
æren for, at den<br />
medicinske behandling<br />
af patienterne blev mere<br />
rationel. Blandt andet er<br />
der sket en reduktion i<br />
antallet af præparatnavne,<br />
og lægerne har fået større<br />
kendskab til den medicin,<br />
de ordinerer.<br />
Et nyt og større projekt<br />
omkring farmaceutisk rådgivning<br />
i almen praksis,<br />
som er et almindeligt og<br />
kendt fænomen i England,<br />
gerne til den personlige<br />
elektroniske medicinprofil<br />
(PEM), der bliver en realitet<br />
i 2004. I medicinprofilen<br />
bliver det automatisk<br />
registreret, hver gang en<br />
dansker køber receptpligtig<br />
medicin på apoteket.<br />
Det bliver altså primærsektorens<br />
ajourførte oversigt<br />
over, hvad patienten aktuelt<br />
er i behandling med, og<br />
hvilken medicin patienten<br />
har fået de sidste to år – og<br />
det er et overblik, der ikke<br />
før har eksisteret.<br />
Medicinprofilen bliver<br />
et stort fremskridt for<br />
patientsikkerheden og i<br />
høj grad til glæde for den<br />
enkelte patient. Patienten<br />
får et overblik over,<br />
hvilken medicin han eller<br />
hun har fået. Såvel den<br />
praktiserende læge som<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
er i støbeskeen. Denne<br />
gang med større vægt på<br />
blandt andet økonomiske<br />
beregninger af de mange<br />
fordele ved ordningen.<br />
Klinisk farmaci er også temaet<br />
for en arbejdsgruppe,<br />
som indenrigs- og sundhedsminister<br />
Lars Løkke<br />
Rasmussen har nedsat. Arbejdsgruppen<br />
har til opgave<br />
at undersøge, hvor der er<br />
gevinster at hente ved en<br />
mere udstrakt brug af klinisk<br />
farmaci – enten på det<br />
sundhedsmæssige eller samfundsøkonomiske<br />
område.<br />
Ud over apotekssektoren er<br />
stort set alle dele af sundhedsvæsenet<br />
repræsenteret i<br />
arbejdsgruppen, der er lige<br />
ved at lægge sidste hånd på<br />
sin rapport. ■<br />
speciallægen får en samlet<br />
oversigt over patientens<br />
lægemiddelbehandling, og<br />
apoteket får meget bedre<br />
muligheder for at rådgive<br />
den enkelte patient og løse<br />
de lægemiddelrelaterede<br />
problemer, som patienten<br />
har. Medicinprofilen<br />
vil dermed støtte op om<br />
en rationel lægemiddelanvendelse<br />
og sikre, at<br />
patienten får en bedre forståelse<br />
for egen lægemiddelbehandling.<br />
Derved<br />
bliver medicinprofilen et<br />
vigtigt element i at reducere<br />
omfanget af lægemiddelrelaterede<br />
problemer i<br />
samfundet.<br />
Patienten får selv adgang<br />
til sin medicinprofil<br />
via den offentlige sundhedsportal<br />
sundhed.dk.<br />
Alle læger får adgang til<br />
at se i medicinprofilen, og<br />
apoteket får adgang efter<br />
samtykke med patienten.<br />
Lægemiddelstyrelsen bliver<br />
ansvarlig for det store register.<br />
■
Årsberetnig 2003/2004 15<br />
Året der gik / IT Sundhed.dk bliver offentlig<br />
10. december 2003 gik den nye offentlige sundhedsportal<br />
Pressen: IT-offensiv hos apoteker<br />
Bedre rådgivning om medicin og måske færre ansatte hos<br />
landets apoteker. Det kan blive konsekvensen, når ca. 240<br />
apoteker nu går sammen om at investere et stort tocifret<br />
millionbeløb i et helt nyt IT-system. Det nye system skal<br />
rationalisere og effektivisere apotekernes arbejdsgange,<br />
men også give apotekspersonalet lettere adgang til eksterne<br />
informationskilder enten på internettet eller i den<br />
offentlige sundhedssektor (JP 24.12.2003).<br />
i luften og overtog navnet sundhed.dk. En del af indholdet<br />
<strong>fra</strong> <strong>Apotekerforening</strong>ens sundhed.dk-initiativ er nu at<br />
finde på den<br />
nye portal,<br />
som alle<br />
dele af sundhedssektoren er gået sammen om at drive –<br />
også <strong>Apotekerforening</strong>en, der har plads i portalens bestyrelse.<br />
Samme dag gik apotekernes nye internet-satsning<br />
apoteket.dk i luften. Her finder man den mere apoteksrettede<br />
del af indholdet <strong>fra</strong> sundhed.dk.
16<br />
Fra sommeren 2003 blev<br />
det muligt for patienter<br />
eller deres pårørende at<br />
indberette bivirkninger<br />
direkte til Lægemiddelstyrelsen.<br />
Hidtil var det<br />
kun læger og andre sundhedspersoner,<br />
der havde<br />
denne mulighed. Men en<br />
større debat i forbindelse<br />
med Letigen-sagen, hvor<br />
Lægemiddelstyrelsen ikke<br />
havde fået indberetning<br />
om væsentlige bivirkninger,<br />
fik myndighederne<br />
til at ændre ordningen.<br />
Nu kan alle danskere, der<br />
har været ude for en bivirkning,<br />
selv indberette<br />
den, og der er mulighed<br />
for at få hjælp til dette på<br />
apoteket.<br />
Initiativet skal blandt<br />
andet øge lægemiddelsikkerheden<br />
og give myndighederne<br />
et tidlig varsel,<br />
hvis et lægemiddel viser<br />
sig at have uhensigtsmæssige<br />
eller ikke-registrerede<br />
bivirkninger. Det første<br />
halve år har 106 patienter<br />
benyttet sig af muligheden<br />
for at indberette bivirkninger.<br />
For at sætte mere fokus<br />
på bivirkningsområdet<br />
oprettede Lægemiddelstyrelsen<br />
i 2003 et bivirkningsråd.<br />
Rådet, hvor<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
Patienter kan selv melde bivirkninger<br />
Der arbejdes ikke systematisk<br />
nok med patientsikkerheden<br />
i lovgivningsprocessen<br />
i EU.<br />
Det var baggrunden<br />
for, at bestyrelsen for<br />
Dansk Selskab for Patientsikkerhed<br />
i 2003<br />
nedsatte en arbejdsgruppe,<br />
der fik til opgave<br />
at overveje, hvordan<br />
man kan »fremme<br />
opmærksomhed og vidensdeling<br />
om patientsikkerhed<br />
på europæisk<br />
niveau og fremme patientsikkerhedstankegangen<br />
i det politiskadministrativeEUsystem«.<br />
Målet er i højere grad<br />
at få tænkt hensynet til<br />
patientsikkerhed ind i<br />
den europæiske lovgivningsproces.<br />
I forvejen<br />
indgår hensyn til miljø,<br />
folkesundhed, beskæftigelse,forbrugerbeskyttelse,<br />
økonomi, etc. med<br />
større eller mindre vægt<br />
– og med større eller<br />
mindre konsekvens –<br />
hos lovgiverne i EU.<br />
Men patientsikkerhed<br />
skal mere i fokus og<br />
tænkes mere med <strong>fra</strong><br />
starten.<br />
Sammen med læger,<br />
sygeplejersker og<br />
blandt andet <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
er repræsenteret,<br />
har til opgave at følge og<br />
vurdere bivirkningsindberetningen<br />
i praksis. Det<br />
er også rådets opgave at<br />
komme med anbefalinger<br />
og inspiration til Lægemiddelstyrelsensinformations-<br />
og formidlingsopgaver<br />
om bivirkninger til<br />
forbrugere, patienter og<br />
sundhedspersonale. ■<br />
Patientsikkerhed i EU<br />
andre interessenter<br />
drøfter <strong>Danmarks</strong><br />
<strong>Apotekerforening</strong> og<br />
apotekernes europæiske<br />
organisation<br />
(PGEU) programmet<br />
for en europæisk konference,<br />
der i slutningen<br />
af 2004 skal sætte<br />
fokus på netop det<br />
europæiske perspektiv<br />
med at sikre hensynet<br />
til patientsikkerhed i<br />
praksis. Konferencen<br />
skal have deltagelse<br />
af Europa-kommissionen,<br />
medlemmer af<br />
Europa-Parlamentet,<br />
nationale repræsentanter,<br />
organisationer <strong>fra</strong><br />
sundhedsområdet, patientorganisationer<br />
og<br />
andre interesserede.<br />
Nordisk Apoteksforening<br />
arbejder også<br />
målrettet med patientsikkerhed.<br />
Den farmaceutfagligearbejdsgruppe<br />
»Professionelt<br />
Ansvar på Apotek«<br />
(PAPA) er næsten færdig<br />
med et sæt fælles<br />
nordiske retningslinjer<br />
for apotekets arbejde<br />
med patientsikkerhed.<br />
De forventes vedtaget<br />
af Nordisk Apoteksforenings<br />
bestyrelse i<br />
august 2004. ■
Årsberetnig 2003/2004 17<br />
Året der gik / patientsikkerhed<br />
Falck Healthcare arbejder for sundheden<br />
Der er stigende interesse for apotekernes samarbejde med<br />
Falck Healthcare om at oprette sundhedscentre på apotekerne.<br />
25 centre er oprettet, og antallet af abonnenter og<br />
dermed potentielle kunder stiger støt og roligt. Kunderne<br />
er medarbejderne på de virksomheder, der via en abonnementsordning<br />
får mulighed for at benytte sundhedscentrenes<br />
tilbud. Det består blandt andet af en risikoprofil<br />
udarbejdet af apotekets medarbejdere. I februar 2004 blev<br />
der udarbejdet over 50 risikoprofiler på landets apoteker.<br />
Sideløbende med apotekets risikoprofil tilbydes tværfaglig<br />
behandling – dette kan være kiropraktor, fysioterapeut,<br />
zoneterapeut eller massør.<br />
Pressen:<br />
Apoteker:<br />
Medicinfejl kan undgås<br />
Mens plejehjem får skældud<br />
for dårlig håndtering<br />
af beboernes medicin, vil<br />
apotekerne tilbyde hjælp<br />
til kvalitetssikring og medicindosering.<br />
Efter et vellykket<br />
forsøgsprojekt på et<br />
plejehjem i Albertslund har<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en samlet<br />
så megen erfaring, at den i<br />
løbet af kort tid vil kunne<br />
tilbyde forskellige pakkeløsninger<br />
til landets plejehjem<br />
(Berlingske Tidende<br />
07.05.2003).<br />
Pressen:<br />
Apoteker vil hjælpe<br />
ældre med medicin<br />
Ældre danskere bruger meget<br />
medicin – ofte så meget,<br />
at de ikke selv kan styre<br />
det. »Vi vil tilbyde de ældre<br />
at få en samtale med en<br />
farmaceut, en medicingennemgang.<br />
Formålet er at<br />
finde ud af, om den ældre<br />
bruger sin medicin hen-<br />
sigtsmæssigt og i overensstemmelse<br />
med lægens ordination,<br />
om der er tale om<br />
dobbeltmedicinering, eller<br />
om flere af midlerne måske<br />
virker mod hinanden«,<br />
siger farmaceut Astrid<br />
Dyssegaard, <strong>Danmarks</strong><br />
<strong>Apotekerforening</strong>. <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
har rettet<br />
henvendelse til Indenrigs-<br />
og Sundhedsministeriet og<br />
foreslået, at medicingennemgang<br />
til ældre kommer<br />
på apotekernes tilbudsliste<br />
allerede <strong>fra</strong> 2004. Forslaget<br />
skal indgå i de kommende<br />
forhandlinger om apotekernes<br />
bruttoavance (Politiken<br />
15.09.2003).<br />
Kan selv indberette<br />
bivirkninger<br />
Fra 1. juli har danskerne<br />
selv mulighed for at indberette<br />
bivirkninger til<br />
Lægemiddelstyrelsen på<br />
linje med læger og andre<br />
sundhedsprofessionelle. I<br />
den forbindelse er det apotekernes<br />
opgave at vejlede<br />
forbrugerne og udlevere<br />
indberetningsskemaer.<br />
Apotekerne<br />
får konkurrence<br />
Fra 2. februar 2004 gav<br />
det nystartede firma Euromedicin<br />
konkurrence til<br />
de danske apoteker ved at<br />
tilbyde billigere medicin <strong>fra</strong><br />
et andet EU-land med post<br />
hjem til forbrugerne. I første<br />
omgang vil Euromedicin<br />
kun levere receptpligtige<br />
lægemidler, der ikke får<br />
tilskud <strong>fra</strong> den offentlige<br />
sygesikring. Alle praktiserende<br />
læger, der kan sende<br />
elektroniske recepter kan<br />
bestille medicin til deres<br />
patienter via Euromedicin<br />
ved at sende recepterne til<br />
et apotek i Holland, der<br />
sørger for, at medicinen<br />
kommer med posten til<br />
forbrugeren i løbet af fem<br />
hverdage. <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
er bekymret for,<br />
at det nye initiativ udgør<br />
et sikkerhedsproblem for<br />
forbrugerne.<br />
Pressen:<br />
Risikabelt at købe<br />
medicin via Euromedicin<br />
Praktiserende læge Jesper<br />
Holmelund i Brønderslev er<br />
mildest talt ikke imponeret<br />
over det nye lavprisselskab<br />
Euromedicin, der tilbyder<br />
forbrugerne receptpligtig<br />
medicin til op til 25-30<br />
procent lavere priser end<br />
dem, som danskerne er<br />
vant til at måtte betale.<br />
Han satte sig for at foretage<br />
en række prøveindkøb, der<br />
nu har afsløret en række<br />
fatale fejl og mangler ved<br />
det nye system. Blandt fejlene<br />
var et bumsemiddel<br />
mod malaria, ombytning af<br />
medicin og labels, ødelagte<br />
pakninger, en leveringstid<br />
langt ud over den lovede<br />
på maksimalt fem dage<br />
og ekstra piller vedlagt for<br />
at få antallet til at passe,<br />
selv om den slags er forbudt<br />
efter dansk lov (JP<br />
21.02.2004).<br />
Non-verbal kommunikation tog prisen<br />
Flygtninge har ofte nok at tumle med i forvejen, men når<br />
de bliver syge og ikke forstår, hvordan de skal tage deres<br />
medicin, eskalerer problemerne. Det var baggrunden<br />
for, at to farmakonomer <strong>fra</strong> Stevns Apotek udviklede et<br />
IT-program, hvor man med et klik på et billede kan vise,<br />
hvad der er galt, hvordan medicinen skal tages, og hvordan<br />
den virker. For det initiativ modtog de to farmakonomer<br />
førstepræmien i den prisopgave, som Farmakonomforeningen<br />
havde udskrevet om forbedret rådgivning.
18<br />
Test dig selv for hiv, cancer,<br />
mavesår, klamydia…<br />
Listen over de sygdomme,<br />
som danskerne snart kan<br />
sidde hjemme ved køkkenbordet<br />
og tjekke ved<br />
hjælp af en spyt-, urin<br />
eller blodprøve, er lang.<br />
Og det rejser en række<br />
både etiske og praktiske<br />
spørgsmål.<br />
Ifølge de danske regler er<br />
det kun apoteker, som må<br />
sælge hiv-test til hjemmebrug,<br />
men der kan komme<br />
flere til. <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
finder det vigtigt, at<br />
hjemmetest, som sælges på<br />
apoteket, har en høj kvalitet.<br />
Apoteket vil i fremtiden<br />
få et stort ansvar for at informere<br />
om testenes for-<br />
måen. Blandt andet er det<br />
en vigtig opgave at informere<br />
om, hvad et positivt/<br />
negativ svar betyder, og<br />
hvad er risikoen for et falsk<br />
svar? Foreningen arbejder<br />
på et efteruddannelsesmateriale,<br />
som sætter apotekspersonalet<br />
i stand til at udvælge<br />
hjemmetest af høj,<br />
teknisk kvalitet, samt vejle-<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Apotekerforening</strong><br />
Apoteket.dk øger<br />
viden om medicin<br />
Jo mere man ved om<br />
sin medicin og dens<br />
virkning, jo bedre bliver<br />
ens medicinefterlevelse.<br />
Sådan lyder et af argumenterne<br />
for, at apotekerne<br />
den 10. december<br />
2003 åbnede dørene for<br />
apotekernes nye hjemmeside<br />
www.apoteket.<br />
dk. Samtidig overgik<br />
navn og en del af indholdet<br />
<strong>fra</strong> »det gamle«<br />
sundhed.dk til den nye<br />
offentlige sundhedsportal.<br />
Apoteket.dk skal hjælpe<br />
patienter og borgere<br />
med de spørgsmål, de<br />
glemte at stille på apoteket,<br />
eller informationer,<br />
de gerne vil have uddybet.<br />
Det kan ske døgnet<br />
rundt.<br />
Hjemmesiden har fokus<br />
på rådgivning og<br />
salg af apotekervarer,<br />
som kunderne også kender<br />
<strong>fra</strong> de »rigtige« apoteker.<br />
Hjemmesiden kan<br />
dog aldrig erstatte den<br />
personlige kontakt på<br />
apotekerne. Derfor er<br />
den ment som et supplement<br />
og en ekstra<br />
kanal til at give brugerne<br />
mulighed for en øget<br />
viden og forståelse for<br />
egen lægemiddelbehandling.<br />
Via artikler om brugen<br />
af lægemidler, bivirkninger,interaktioner<br />
og adgang til Medicinhåndbogen<br />
har brugeren<br />
fået mulighed for<br />
at få information, vejledning<br />
og stille spørgsmål<br />
til en farmaceut på<br />
nettet. På apoteket.dk<br />
kan man oprette sit eget<br />
elektroniske medicinskab,<br />
hvor man kan holde<br />
styr på sin medicin,<br />
og tjekke, om forskellige<br />
typer medicin kan have<br />
en uheldig indvirkning<br />
på hinanden.<br />
Apoteket.dk er også<br />
tilgængeligt <strong>fra</strong> de infostandere,<br />
der står på<br />
omkring 280 apoteker<br />
og filialer. Her kan man<br />
blandt andet skanne sin<br />
medicin ind via en<br />
stregkodelæser og springe<br />
direkte til mere information<br />
om det pågældende<br />
lægemiddel,<br />
og som en yderligere<br />
service er det muligt for<br />
kunden at udprinte<br />
denne information og<br />
tage den med hjem. ■<br />
Hjemmetest skal sælges af faguddannede<br />
de i brugen af testen og<br />
samtidig tage hensyn til det<br />
etiske aspekt.<br />
Hiv-testen forventes at<br />
komme til Danmark i løbet<br />
af 2004. Hvornår de øvrige<br />
typer test kommer vides<br />
ikke, men mange af dem<br />
kan allerede i dag købes<br />
hjem <strong>fra</strong> udlandet via internettet.<br />
■
Årsberetnig 2003/2004 19<br />
Året der gik / kampagner<br />
Kost og motion<br />
En rød dametrusse str. XXXXL og teksten<br />
»Hvad vil du fylde om 10 år?« markerede<br />
apotekernes kam- pagne på plakater og<br />
i annoncer. Det vakte både opmærksomhed og debat.<br />
Budskabet i kampagnen var, at det er en god ide at tænke<br />
på både mad- og motionsvaner, før det er for sent. Kampagnen<br />
løb <strong>fra</strong> 10. august til 13. september 2003, og den<br />
var et godt eksempel på, at danskerne rent faktisk læser<br />
de meget markante og teksttunge annoncer, der <strong>fra</strong> flere<br />
sider får rosende ord med på vejen.<br />
Aurorapris til <strong>Apotekerforening</strong>en<br />
<strong>Apotekerforening</strong>en vandt sammen med reklamebureauet<br />
Propaganda McCann en Aurorapris, som er <strong>Danmarks</strong><br />
ældste reklamepris. Det skete i kategorien »Kortvarige<br />
forbrugsgoder og services« for annoncen med den røde<br />
dametrusse str. XXXXL, som blev brugt i forbindelse med<br />
markedsføringen af kampagnen »kost og motion«.<br />
Solbeskyttelse<br />
»Selv om du holder af solen, så nyd den med omtanke<br />
og undgå at blive skoldet. Overdreven solbadning uden<br />
beskyttelse kan give varige hudskader«. Sådan lød budskabet<br />
i kampagnen, der løb <strong>fra</strong> 4. maj til 7. juni 2003 på<br />
apotekerne.<br />
Året der gik / internationalt<br />
FIP i Australien<br />
Årets verdenskongres for<br />
farmaceuter foregik i Sydney<br />
i september måned<br />
2003. FIP-kongressen var<br />
nr. 63 i rækken, og det<br />
vigtigste emne var globaliseringen,<br />
der også sætter<br />
fokus på de omfattende<br />
skævheder i adgangen til<br />
medicin. »Vi skal alle tage<br />
vores del af ansvaret. Vi<br />
farmaceuter ved, hvordan<br />
man skal agere for at påvirke<br />
beslutningstagerne<br />
på alle niveauer til fordel<br />
Halsbrand og sur mave<br />
Apotekerne kørte <strong>fra</strong> 20. oktober til<br />
22. november 2003 en kampagne<br />
om halsbrand og sur mave. Op til<br />
hver femte dansker oplever at have<br />
halsbrand hver uge, men der er<br />
faktisk en hel del ting, man selv<br />
kan gøre for at undgå lidelsen. For<br />
eksempel bør man undgå store,<br />
specielt fedtrige, måltider og lade<br />
være med at spise de sidste tre timer<br />
før sengetid. Man bør drikke<br />
et par glas vand i løbet af aftenen<br />
og gå uden om fødevarer, som<br />
man ved forværrer generne.<br />
Temaår om patientsikkerhed<br />
Det Fælles Temaår 2004 om Patientsikkerhed<br />
blev skudt i gang<br />
med kampagnen Rigtig brug af<br />
medicin, der løb <strong>fra</strong> 18. januar til<br />
21. februar 2004. Kampagnen<br />
understreger,<br />
hvor vigtigt det er, at<br />
man som patient bruger<br />
sin medicin rigtigt for at få<br />
mest muligt ud af behandlingen.<br />
»Hvor der er virkning,<br />
kan der være bivirkning«.<br />
Sådan lyder indgangsreplikken<br />
til årets anden<br />
kampagne, der løber <strong>fra</strong><br />
25. april til 29. maj 2004. Her<br />
får patienterne at vide, hvad de<br />
selv kan gøre, hvis de oplever<br />
bivirkninger.<br />
for den sundhedspolitiskesolidaritet,<br />
der er så<br />
nødvendig«, sagde<br />
FIP’s præsident<br />
Jean Parrot ved<br />
åbningen.<br />
PGEU-generalforsamling i København<br />
24. og 25. juni 2003 var København rammen for den årlige<br />
generalforsamling og efterfølgende symposium i apotekernes<br />
europæiske organisationer, PGEU, som Paul Bundgaard<br />
er formand for. I sin åbningstale sagde sundhedsminister<br />
Lars Løkke Rasmussen, at den direkte dialog med patienterne<br />
er en test på apotekspersonalets kompetence og forståelse<br />
for patienternes behov. »Fremtiden for apotekssektoren<br />
i de europæiske lande kan meget vel afhænge af, om apotekerne<br />
også består denne test i fremtiden«.