en analyse af den statslige regulering og ankesystemet - Social
en analyse af den statslige regulering og ankesystemet - Social
en analyse af den statslige regulering og ankesystemet - Social
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kapitel 2 Samm<strong>en</strong>fatning<br />
ringer i de skriftlige begrundelser.<br />
Uklarhed om, hvordan økonomiske h<strong>en</strong>syn kan inddrages. Interview med såvel kommuner<br />
som nævn indikerer, at det er uklart, hvordan økonomiske h<strong>en</strong>syn kan indgå som et<br />
sagligt h<strong>en</strong>syn i <strong>en</strong> <strong>af</strong>gørelse. I forlængelse her<strong>af</strong> betonede kommunerne, at de så vidt<br />
muligt <strong>af</strong>står fra at inddrage økonomiske h<strong>en</strong>syn i d<strong>en</strong> skriftlige begrundelse for <strong>af</strong>gørels<strong>en</strong><br />
– <strong>og</strong>så selvom økonomiske h<strong>en</strong>syn indgår som <strong>en</strong> begrundelse blandt flere.<br />
Servic<strong>en</strong>iveauer i dial<strong>og</strong><strong>en</strong> med <strong>ankesystemet</strong>. Kommunernes opfattelse er, at ankeinstanserne<br />
sjæld<strong>en</strong>t tager højde for kommunernes servic<strong>en</strong>iveauer. Kommunernes forståelse<br />
er, at ankeinstanserne ikke accepterer servic<strong>en</strong>iveauer som <strong>en</strong> saglig begrundelse<br />
i <strong>en</strong> <strong>af</strong>gørelse, hvorfor kommunerne ofte <strong>af</strong>står fra at inddrage dem i sagsfremstilling<strong>en</strong>.<br />
Nævn<strong>en</strong>e forklarer omv<strong>en</strong>dt, at de på det specialiserede socialområde sjæld<strong>en</strong>t<br />
får information om servic<strong>en</strong>iveauer. I det omfang oplysningerne indgår i kommunernes<br />
sagsfremstilling, er der ofte sat ”skøn under regel”. Alternativt vil nævnet typisk påse, om<br />
kommun<strong>en</strong> som minimum har overholdt sit eget servic<strong>en</strong>iveau. Derudover kan oplysninger<br />
om servic<strong>en</strong>iveau godt få karakter <strong>af</strong> overflødig information.<br />
Nævn<strong>en</strong>es samm<strong>en</strong>sætning. Nævn<strong>en</strong>e beskriver selv samarbejdet med de beskikkede<br />
medlemmer som <strong>en</strong> proces, hvor der løb<strong>en</strong>de arbejdes med at informere om gæld<strong>en</strong>de<br />
ret <strong>og</strong> skabe fælles fodslag i <strong>af</strong>gørelserne. Ofte anv<strong>en</strong>des <strong>en</strong> del tid på at finde frem til et<br />
fælles synspunkt – hvor de beskikkede medlemmer i visse tilfælde ønsker at tillægge et<br />
bredere perspektiv på støtte <strong>en</strong>d d<strong>en</strong> hjemmel, der følger <strong>af</strong> lovgivning<strong>en</strong>.<br />
Kommunernes ankemuligheder. Kommunerne giver udtryk for, at der er meget begrænsede<br />
handlemuligheder for <strong>en</strong> kommune, der ikke er <strong>en</strong>ig i de sociale nævns fortolkning<br />
<strong>af</strong> faktuelle forhold i <strong>en</strong> konkret sag eller anv<strong>en</strong>dels<strong>en</strong> <strong>af</strong> lovgivning<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> konkrete<br />
sag. Kommunerne opfatter det således som <strong>en</strong> barriere for læring, at hovedpart<strong>en</strong> <strong>af</strong><br />
kommunernes klager til Ankestyrels<strong>en</strong> bliver <strong>af</strong>vist. Ankestyrels<strong>en</strong> forklarer omv<strong>en</strong>dt, at<br />
styrels<strong>en</strong> altid optager <strong>af</strong>gørelser fra de sociale nævn, såfremt nævnet har truffet <strong>en</strong> klart<br />
forkert <strong>af</strong>gørelse.<br />
<strong>Social</strong>faglige vurderinger udfordres. Kommunerne oplever, at <strong>ankesystemet</strong> lægger mere<br />
vægt på de ekspertudsagn fra læger, speciallæger <strong>og</strong> psykol<strong>og</strong>er, der indgår i <strong>en</strong><br />
sagsfremstilling, <strong>en</strong>d på kommunernes socialfaglige vurderinger. Ankeinstanserne lægger<br />
til g<strong>en</strong>gæld vægt på, at eksempelvis egne tilknyttede lægefaglige eksperter al<strong>en</strong>e<br />
anv<strong>en</strong>des til at vurdere lægefaglige oplysninger. Derudover oplever kommunerne, at udtalelser<br />
fra leverandører, fx botilbud <strong>og</strong> opholdssteder, bliver udslagsgiv<strong>en</strong>de – <strong>og</strong>så<br />
hvor disse bevæger sig ud over udtalelser om barnets eller d<strong>en</strong> unges udvikling mv.<br />
2.3.3 Samarbejde <strong>og</strong> læring<br />
De interviewede kommuner <strong>og</strong> ankeinstanser har blandt andet fremført følg<strong>en</strong>de overvejelser<br />
om, hvordan samarbejdet mellem kommuner <strong>og</strong> ankeinstanser kunne forbedres:<br />
Formidling <strong>af</strong> princip<strong>af</strong>gørelser. Kommunerne finder, at Ankestyrels<strong>en</strong>s <strong>af</strong>gørelser er<br />
vanskelige at forstå for ikke juridisk sagkyndige. Det kan være vanskeligt at udlede de<br />
g<strong>en</strong>erelle elem<strong>en</strong>ter i princip<strong>af</strong>gørelserne – <strong>og</strong> dermed rækkevidd<strong>en</strong> <strong>af</strong> <strong>af</strong>gørelserne. Det<br />
Det specialiserede socialområde – <strong>en</strong> <strong>analyse</strong> <strong>af</strong> d<strong>en</strong> <strong>statslige</strong> <strong>regulering</strong> <strong>og</strong> <strong>ankesystemet</strong> · Juni 2011 23