Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
September <strong>2007</strong><br />
Årgang 36 nr. 3<br />
ISSN0905 - 1635<br />
Nybygning i sydspanien, februar <strong>2007</strong>. Foto: Sven Bülow
REDAKTIONEN:<br />
Redaktør Simon Hansen, Bygaden 72, Orø, 4300 Holbæk 2298 1674 / 5916 1674 post@simonhansen.dk<br />
Grafiker Sven Bülow, Birkevænget 4, 3060 Espergærde 4052 9123 / 4913 3928 ts.red@teliamail.dk<br />
Kirsten Hjort, Løjtoftevej 189, 4900 Nakskov 4156 9013 k.hjort@os.dk<br />
Jollestof Ulf Brammer, Møllehaven 44, 4300 Holbæk 5945 1015 / 2589 1080 ulf.brammer@get2net.dk<br />
Annoncer Se under sekretariatet næste side<br />
TRÆSKIBS SAMMENSLUTNINGENS BESTYRELSE:<br />
Formand Poul-Erik Clausen, Karetmagerstien 3, 8400 Ebeltoft 8634 2688 / 2339 3123 arkitekten@softhome.net<br />
Næstformand Charsten Karger, Skattergade 30, 5700 Svendborg 6252 2866 chk@ts-skib.dk<br />
Kasserer Egon Hansen, Høje Gladsaxe 26, 2.tv, 2860 Søborg 3969 1290 / 2148 7159 egonhansen@mail.dk<br />
Best.medlem Jørn Hansen, Kirkevej 14, Strynø, 5900 Rudkøbing 2140 0374 joernhansen@mailcity.com<br />
Best.medlem Gert Iversen, Havebyen Mozart 34, 2450 SV 3646 7406 / 2016 1089<br />
Best.medlem Ole Brauner, Eskjærsvej 10, 7800 Skive 9753 1331 administration@skivephs.dk<br />
Best.medlem Mogens Høirup, Lucienhøj 16 a, 5600 Faaborg 6261 2776 familienhoirup@mail.dk<br />
1.suppleant Alexander Feirup, Sundsdahlvej 41, 7620 Lemvig 2484 2646 alexander@ts-skib.dk<br />
2.suppleant Nis-Edwin List-Petersen, Møllevænget 19, Hostrupskov, 6200 Aabenraa<br />
Revisor Kirsten Hjort, Løjtoftevej 189, 4900 Nakskov 4156 9013 k.hjort@os.dk<br />
Revisor.supp.Sv. Erik Haase, Hvidtjørnen 44, 2791 Dragør 3253 4143<br />
TS-LOKALFOLK:<br />
Nordjylland Bo Rosbjerg, FDF, Vestre Fjordvej 67, 9000 Aalborg 9813 2957 br@math.aau.dk<br />
Djursland Torben Kirkegaard, Silkehalevej 18, 8400 Ebeltoft 8634 4881 t.kirkegaard@mail.dk<br />
Limfjorden Niels Sohn, Engvej 31, 7800 Skive 9752 8201 / 2944 5013 nielssohn@c.dk<br />
Vestkysten Svend Lykke, Rævskærvej 40 Tornby, 9850 Hirtshals 9897 7173<br />
Østjylland Kjeld Andersen, Langengevej 81, 8240 Risskov 8621 3915 lisrej@stofanet.dk<br />
Sønderjylland Torbjørn Kristensen, v/Færgegården 2, 6100 Haderslev 7458 4745 t.s.kristensen@mail.tele.dk<br />
Østfyn Kristian Fribo, Fiskergade 38, 5300 Kerteminde 6532 3966 fribo@mobilixnet.dk<br />
Vestfyn Jens Glinvad, Provstskovvej 9, 5500 Middelfart 6440 1877 jgsnug@paradis.dk<br />
Sydfyn Peter Ladefoged, Lucienhøj 16a, 5600 Faaborg 2947 4321 friluftshajen@hotmail.com<br />
Nordsjælland Ingelise Brandt, Krondrevet 36, 3140 Aalsgaarde 4970 8509 ingelise@brandt.mail.dk<br />
Vestsjælland (vakant)<br />
Lolland Benny Jacobsen, Løjtoftevej 3, 4900 Nakskov 2823 4018 galley@nakskovnet.dk<br />
Isefjord Henning Sanderhof, Sleipners Plads 5, 3650 Ølstykke 4717 9341 / 2449 0779 hejesoka@mail.dk<br />
Køge Bugt Peter Holger Nielsen, Vænget 4, Hastrup, 4600 Køge 5665 0636 / 3022 1298<br />
Kbh.Chr.havn Anvar Tollan, Overgaden oven Vandet 44, st. 1415 K 3254 3853 anvar@post.tdcadsl.dk<br />
Kbh.Nyhavn Eric Erichsen, Knapmagerstien 30, 2300 S 3284 0881 ere@tib.dk<br />
REPRÆSENTANTER I SKIBSBEVARINGSFONDEN:<br />
Jens Poulsen, Jac. Gadesv. 20, Torø Huse, 5610 Assens 64715860 / 4043 5860<br />
John Walsted, Dråby Bygade 10 B, 8400 Ebeltoft<br />
REPRÆSENTANTER I EMH/Culture Council(CC):<br />
Jørgen Josephsen, Fåborgvej 41, 5610 Assens 6471 4170 / 2834 5125 jjogkb@hotmail.com<br />
CC: Arne Gotved, Havnegade 51, 2.th, 1058 K 3373 1710 arne@gotved.dk<br />
FORSIKRING Dansk System Assurance 3379 6060<br />
KONSULENTER:<br />
Restaurering: Skibsbevaringsfonden, Skovhusevej 35, 4720 Præstø 5599 9518 (hverdage 8 - 16)<br />
Sejl og rig: Harry Randa, Narviksgade 11, 8200 Århus N 8616 8184<br />
2
TS-sekretariatet<br />
v/Lisbeth Møller Andersen<br />
Skattergade 30<br />
5700 Svendborg<br />
Telefon: 7023 4049<br />
e-mail: sek@ts-skib.dk<br />
Ekspedition af alle annoncer.<br />
D.v.s. medlemsannoncer<br />
under ‘Grejbørsen’<br />
og betalingsannoncer.<br />
TS-hjemmeside:<br />
www.ts-skib.dk<br />
Webmaster: Charsten Karger<br />
e-mail: chk@ts-skib.dk<br />
(se u. næstformand)<br />
Udgivelser i <strong>2007</strong>:<br />
<strong>Blad</strong> nr. 1: februar<br />
<strong>Blad</strong> nr. 2: april<br />
<strong>Blad</strong> nr. 3: september<br />
<strong>Blad</strong> nr. 4: november<br />
Årbog december<br />
Nymalet, ny sjægt på<br />
produktionsskolen i Skive <strong>2007</strong><br />
Foto: Sven Bülow
Jeg vil gerne støtte fartøjsbevaringen i Danmark med et medlemskab<br />
Årskontingent kr: 350.-<br />
Jeg er medlem af TS og vil gerne have mit fartøj optaget på fartøjslisten<br />
Tilsend venligst optagelsespapirer.<br />
Mit fartøj hedder:<br />
(Blokbogstaver)<br />
Ovennævnte fartøj er optaget på fartøjslisten. Send venligst en jomfrustander<br />
Sæt kryds for størrelse og udfyld med navn og adresse nederst på kuponen.<br />
Stor (70 x 150cm) Mellem (50 x 100cm) Lille (30 x 60 cm)<br />
Kr: 245.- Kr: 160.- Kr: 120.-<br />
Til medlemsdatabasen:<br />
Opfør mig / korriger med nedenstående / send ovenstående standerbestilling til:<br />
(Blokbogstaver)<br />
Efternavn:....................................................Fornavn:............................................................<br />
Gade/vej............................................... Nr./<br />
sal:...........................................................<br />
Postnummer:....................By:.................................................................................................<br />
Telefon:.........................Mobil:...............email:...........................................................<br />
Træskibs Sammenslutningen<br />
v/ Lisbeth Møller Andersen<br />
Skattergade 30<br />
5700 Svendborg<br />
Fartøj(er):.................................................Hjemsted(er):...................................................<br />
Jeg flytter/er flyttet d:................................notér venligst ovenstående ændringer<br />
Medlemskontingent for <strong>2007</strong><br />
350 kr.<br />
Alle interesserede<br />
kan blive medlem.<br />
Benyt indmeldelseskortet<br />
til venstre herfor.<br />
Dertil kommer kontingent<br />
for fartøjer,<br />
der er optaget på fartøjslisten:<br />
Joller og åbne både under<br />
2 BRT 0 kr.<br />
Fartøjer mellem<br />
2 og 13,9 BRT 300 kr.<br />
Fartøjer mellem<br />
14 og 19,9 BRT 600 kr.<br />
Fartøjer mellem<br />
20 og 49,9 BRT 900 kr.<br />
Fartøjer<br />
over 50 BRT 1200 kr.<br />
For at få glæde af<br />
TS-havneordningen<br />
kræves betalt fartøjskontingent<br />
og samtidig visning<br />
af mærkat og
Formandens side<br />
Kystkulturen<br />
Arbejdet omkring kystkulturarbejdet er ved at tage sin form. I et samarbejde mellem SME, Skibsbevaringsfonden,<br />
Maritime Aktivitetscentre og TS, har der været afholdt en møderække, der nu munder ud i, at der bliver afholdt en<br />
kystkulturkonference i Dansk Arkitekturcenter den 14. november <strong>2007</strong>.<br />
Programmet er blevet sammensat med gode indslag, via den store berøringsflade vi har til de mennesker, der<br />
beskæftiger sig erhvervsmæssigt med kystkulturen.<br />
I forbindelse med dette arbejde har vi været vidt omkring, og alle steder hvor vi har været, lyder der tilbagemeldinger<br />
om, den nødvendighed det er, at få skabt en kystkulturforening, som kan fastholde politikere og beslutningstagere til<br />
at tage stilling til, hvorledes at vore kulturværdier skal bringes videre til vore efterkommere.<br />
Går det som forventet, vil vi få skabt en kystkulturforening i slutning af året, og medlemsskaren her, vil uden tvivl tælle<br />
mange af vore foreninger og organisationer, der har relationer til vandet og friluftslivet.<br />
Med en kystkulturforening med stor bredde , vil f.eks. Nordisk Råds rapport ”Historisk Kystkultur, - en ressource i<br />
nutiden”, uden tvivl blive synliggjort blandt politikere og embedsmænd, som opslagsværket der vendes tilbage til, når<br />
vor kulturarv skal bringes videre til vore efterkommere.<br />
Poul-Erik Clausen<br />
TS formand<br />
Redaktion haves - redaktør søges.<br />
TS bladets redaktør Simon Hansen har meddelt bestyrelsen, at han af arbejdsmæssige årsager må se sig nødsaget<br />
til at opsige arbejdet som redaktør af TS bladet. Simon har fået nyt job som skipper på en projektbåd.<br />
Vi skal derfor ud og lede efter en ny redaktør til TS bladet.<br />
Derfor gode TS medlemmer: Hjælp os med at få bragt meddelelsen ud i alle farvande og havne, så vi snarest kan<br />
byde en ny redaktør velkommen.<br />
Poul Erik Clausen<br />
formand<br />
5
Smakkejollen KARL 100 år<br />
Af Ulf Brammer<br />
På den sidste dag i juni måned <strong>2007</strong> samledes over 70 personer<br />
ved Thurø Bund for at fejre, at en velsejlende jolle på 16 fod og<br />
11 tommer i længden, har overlevet tidens tand i præcis 100 år.<br />
Det blev en meget hyggelig og rar, ja nærmest hengiven fest,<br />
hvor de lokale havde sørget for<br />
læ og forsyninger på stranden<br />
og omkring 15 jollesejlere og<br />
andre fra nær og fjern mødtes<br />
til kapsejlads, trods et vejr, der<br />
skiftede voldsomt mellem regn<br />
og sol, storm og stille. Jubilæet<br />
blev fejret på det sted, hvor<br />
jollen har opholdt sig i alle de<br />
år – nemlig Grasten. Den<br />
sydlige del af skipperøen<br />
Thurø. Når man kommer til<br />
Grasten, går Pile Alle mod nord.<br />
Her byggede fisker Hermann<br />
Rasmussen sit hus ved 1900tallets<br />
begyndelse helt ude ved<br />
Thurø Bund. Den jord, han<br />
gravede ud til fundament, blev<br />
trillet ned på stranden og<br />
placeret omhyggeligt, så der<br />
opstod et område til redskaber<br />
og både. Det samme skete, da<br />
sønnen Erik år senere byggede sit hus lige overfor.<br />
Før vi lader forskellige personer beskrive forholdene omkring<br />
jollen, må det nævnes, at jollen ikke hed noget de første mange<br />
år, da ejeren hed Karl med ‘K’. Det er først senere den er døbt<br />
‘Carl’.<br />
Bådebygger Ib Nielsen fortæller i en artikel;<br />
Smakkejollen KARL var ifølge Karl en kragejolle. Kragejolle,<br />
når det var riggen han refererede til. Ellers omtalte han den altid<br />
som damjollen.<br />
6<br />
Navne og betegnelser på både rejser langt – ligesom bådene<br />
selv – og de ændrer sig, ligesom alt muligt andet. Med til at øge<br />
forvirringen, er det forhold, at bådtyperne tidligere havde lokale<br />
navne. Det, der på Sydfyn blev kaldt en kragejolle, kaldte man i<br />
Sundet for en tjotting og i Limfjorden<br />
hed det en sjægt. Men i resten<br />
af landet er smakkejolle blevet<br />
et fællesnavn.<br />
Her vil det nok være på sin plads, at<br />
sige et par ord om De små Fiskere,<br />
eller blot De Små, som Achton Friis<br />
omtaler dem. Karl Rasmussen og<br />
hans lillebror Erik. (Tømrersvend<br />
Lennart Nikolajsen er sønnesøn af<br />
Karl, bor i Karl’s hus og bekræfter,<br />
at navnet staves med “K”). Når de<br />
blev kaldt De Små, skyldes det, at<br />
de ikke var ret store. Erik var<br />
fremskridtets mand, som for<br />
eksempel talte i Walkie Talkie med<br />
dem i land. Han havde ikke meget til<br />
overs for ‘alt det gamle ragelse’, og<br />
han var aldrig i bekneb for noget,<br />
han kunne brokke sig over. Karl og<br />
hans kone Hilda, var ‘verdens dejligste’<br />
mennesker. Positive og venlige – nej kærlige. Karl fortalte<br />
gerne om gamle dage og han gentog sjældent sig selv. Den<br />
gang var jeg godt tilfreds med ikke at skulle høre den samme<br />
historie igen og igen. Men nu er det en anden sag. I dag kunne<br />
jeg godt ønske, at han havde gentaget sig selv, for alt for mange<br />
oplysninger og historier må være gået i glemmebogen.<br />
De få historiske oplysninger jeg har om smakkejollen KARL, har<br />
jeg fra Karl.
Når man fra Thurø By kører rundt om Bunden og igennem<br />
Fredsskoven, går der en vej til venstre, lige når man kommer ud.<br />
Drejer man ned ad den, passerer man en bondegård, som nu er<br />
blevet til en ‘villa’, lidt længere fremme ligger Matildes hus. Her<br />
blev KARL bygget af Matildes far, som var skibstømrer på et af<br />
værfterne i Gambøt. Han byggede jollen på bestilling til De små<br />
Fiskeres far. Jollen blev meget vellykket. Den var bygget med<br />
dam og i kølen var der en udskæring til et sværd. Udskæringen<br />
var så bred, at sværdet, ved hjælp af kiler, kunne kantes for at<br />
‘æde højde’ på kryds.<br />
Til fiskernes årlige kapsejlads på Lunkebugten proppede de<br />
dammen. Damjollen vandt altid, og det blev de andre fiskere<br />
efterhånden lidt trætte af, så de bad om, at den blev sat i løb med<br />
lystsejlerne. De andre fiskere har forhåbentlig været tilfredse<br />
med den ordning. For De Små betød det blot en anden slags<br />
pokal, for også i løb med lystsejlerne vandt damjollen.<br />
Et år vandt de dog ikke. I frisk vestenvind kæntrede de, banjer<br />
og grej flød ud af jollen indfiltret i sejl og tovværk. Et par dage<br />
efter kunne de dog hente hele herligheden, som var drevet i land<br />
på Langeland.<br />
Da jeg i begyndelsen af 1970’erne kom til Grasten, blev der ikke<br />
længere fisket med damjollen. Men de første år jeg var der, blev<br />
den hvert forår trukket ud af båd- og garnhuset af Karl, som<br />
skrabede, malede og smurte den, iført holmensbukser, blå,<br />
solbleget busseronne og hvid bøllehat. Fribordet var hvidt og<br />
7<br />
den svære essing grå. Det var vigtigt at finde den rette gråtone,<br />
så den blandede Karl selv med kønrøg. I bunden fik den tjære og<br />
rød bundpatent. Indenbords var den sorttjæret i bunden. Over<br />
banjerne og damdækket var den hvidmalet lige som damtragten.<br />
Damdæk og banjer var smurt med finsk tjære. Den blev søsat og<br />
passet sommeren igennem, men blev liggende ved sine pæle<br />
ved en af de små broer.<br />
Oppe under hanebjælkerne i bådhuset lå rig og sejl pakket sirligt<br />
sammen. Jeg spurgte interesseret til det, og en dag halede vi det<br />
hele ud og bredte sejlene ud på græsset. Da jeg foreslog at vi<br />
riggede jollen til og sejlede en lille tur, mente Karl dog, at det var<br />
bedst, at vi ikke gjorde det. Han vidste godt, at dens dage var<br />
talte, hvis den ikke fik en ordentlig overhaling. Måske var det<br />
tanken om, at vi ville kunne give den nyt liv, der gjorde, at han,<br />
efter at den havde stået urørt i bådhuset i nogle år, solgte den til<br />
Jørgen Præstegaard.<br />
Achton Friis, “De danskes Øer”, København 1926.<br />
“Jeg sidder ombord på “Rylen”. Det er sen aften, solen er for<br />
længst gået ned , men den fine sommernats himmel står lysende<br />
i nordvest med fine, lave skyrande. I den dybe stilhed hører jeg<br />
dæmpet åreslaget fra en fjern båd. En halv kilometer til hver side<br />
ser jeg rækken af de store skibsskrog, hvis master står som<br />
gravkors mod den lysende himmel. Det er, som om de ligger og<br />
Foto side 6: sort/hvidt foto fra<br />
1920erne”De små fiskere i damjollen”<br />
Foto side 7: Pennetegning<br />
af Johannes Larsen.<br />
Foto side 8: Hanne Risvang ved roret<br />
<strong>2007</strong><br />
Foto side9: “CARLs Cup”.<br />
Carl er nr. 3 fra venstre<br />
Linietegningen side 10 er Ib Nielsens<br />
opmåling af damjollen KARL.
sover, de store skibe – drømmer de om alle deres mærkelige farter,<br />
om Nordkap og Det gode Håb, om Amerika og Levanten, om<br />
Middelhavet og Kap Horn, om storm og stille, brune piger under<br />
viftende palmer, om brændinger og døde mænd.” - - -<br />
- - - “En tidlig, strålende sommermorgen går jeg i jollen for at ro<br />
ud til den lille ø Kidholm, der ligger ved indløbet til Thurø Bund.<br />
Solen står ret i øst og skinner på langs ad fjorden, hvis vand til<br />
den ene side er eneste blændende, glitrende spejl. Før jeg ror løs<br />
på mit mål, lader jeg båden drive ind mod Thurøs kyst ved næsset<br />
på sydsiden, hvor en lille landingsbro går nogle få alen ud i<br />
vandet. Herinde ligger en bindingsværkshytte, stråtægt og med<br />
hvidkalkede vægge og omgivet af en lille have, på et sted, hvor<br />
kysten brat skråner ned mod fjorden – i læ for alle vinde. På<br />
stranden foran den ligger et par store fiskerbåde og en jolle*<br />
trukket op på land.<br />
Ude fra vor ankerplads har jeg hver dag siddet og set derind;<br />
det hele er så pynteligt og så yndigt, men set derude fra så<br />
ubetydeligt og småt. Jeg malede i hyttens nabolag et par gange<br />
og traf husets beboere, en ældre og en yngre mand, som jeg hver<br />
dag har set færdes sammen derinde om hytten eller ved stranden,<br />
arbejdende med deres net eller malende deres optrukne både.<br />
Altid ser de fornøjede ud, de svarer frejdigt og elskværdigt på<br />
alle spørgsmål og er nemme til et smil; men der er ingen servilitet,<br />
de er selv hjemme her! Det er fader og søn, de er alene uden<br />
kvindfolk i huset – konen er vel død, men alt er er velholdt i og<br />
om huset. På engen ved siden af haven står deres hø i duftende<br />
stakke – også lidt landbrug er der tid til – mægtige popler og<br />
linde står og yder læ for deres lille have, hvor der er råd til mange<br />
forskellige blomster. Her er alle ydre tegn på lykke – alt ånder<br />
arbejde, ro tilfredshed og skønhed.<br />
Men jeg kommer til at tænke på de tusinder, der år efter år vandrer<br />
fra landet ind til vore store byer med andre mål for øje – hvad får<br />
de i stedet for alt, hvad de mister?”.<br />
* Her nævnes dagens fødselar ‘CARL første gang.<br />
Smakkesejler Ib Ivar Dahl, Smakkejoller og smakkefolk,<br />
Fiskeri- og Søfartsmuseet Esbjerg 1983. Citat fra side 31 med<br />
forfatterens tilladelse:<br />
“Fra Arne Jensens havn sejlede vi til Thurøbund og ankrede<br />
under Grasten, hvor jeg besøgte brødrene Erik og Carl Ras-<br />
9<br />
mussen. De har en særdeles smuk og velbygget damjolle på 17<br />
fod, som Erik Rasmussen viste os. Dammen er ret stor, og Erik<br />
bemærkede lunt, at havde han bare alle de ål, som mellem år og<br />
dag havde været i den dam, og til nutidens priser, så ville han<br />
være millionær.<br />
Jollen har løse skvætbord, som kunne sættes i ved særlige<br />
lejligheder. Det fortalte Carl om, mens han sad i sit bryggers og<br />
bagte pandekager. Skvætbordene var til at bruge ved kapsejladserne.<br />
Jollen brugte de til daglig til at røgte fra, men et par<br />
gange om året holdt tåsingefolk og thurinerne kapsejlads, og da<br />
plejede Carl at vinde. Så fik jollen lov til at slæbe sine sejl med<br />
toppen oppe, om det så blæste en stiv kuling. Når der rigtig<br />
sejledes, havde de et stort sænkesværd i sat dammen. Det kunne<br />
kantes lidt efter hver stagvending, og så stod jollen en kolossal<br />
højde. Den rendte lige op i vinden, når sværdet stod rigtigt,<br />
sagde Carl. Jo, vi fik tit pokalen.<br />
Men et år gik det galt. Jollen var altid meget stiv, når de var tre<br />
mand i den, og på en kapsejlads løb den ret igennem en forkert<br />
sø ude ved Thurørev. Den blev halvt bordfyldt og de to gaster<br />
sprang i søen og holdt sig til vanterne, mens de råbte, at nu<br />
kunne Carl øse læns, mens de lå i vandet, ham kunne den nok<br />
bære. Men jollen fyldtes helt et øjeblik efter, og de måtte alle tre<br />
ud at svømme. Det år fik de ikke pokalen. Erik og Carl kalder<br />
jollen for en damjolle eller en kragejolle, men storsejlet en smakke.<br />
Topsejlet kalder de gaffeltopsejlet, men det er nok en vane fra<br />
deres sejlskibstid, idet de begge har faret til søs med thurinerskonnerter<br />
fra de var 14 til de var henad 30. Så kom de hjem<br />
og hjalp faderen med fiskeriet.<br />
Den slags damjoller var almindelige på Svendborgsund i deres<br />
unge dage. Jollen blev bygget til deres far af en mand på Grasten<br />
i 1907. Den kostede den gang 140 kr.”
Hanne og Jens’ sang til Karl 100 år 1909 – <strong>2007</strong><br />
Melodi; Jeg ved hvor der findes - -<br />
Stem i alle mand.Lad os synge en sang<br />
For Karl den har fødselsdag endnu en gang<br />
Vi ønsker til lykke og så vil i sig’:<br />
“Den sejler så flot og dig ka’ vi li’.”<br />
Vi løfter vort glas og vi skåler en gang<br />
Og ønsker at dagen bli’r dejlig og lang.<br />
Vi ønsker det godt og det er fordi:<br />
“Den sejler så flot og jer ka’ vi li’.”<br />
Thurø-sangen<br />
Mel: Hr Peder kasted runer over spange<br />
En skål for Thurø med så skønne minder,<br />
og for de bånd, som knytter os og binder,<br />
for bandomshjemmets dage,<br />
for huset tægt med strå,<br />
for bonden med sin mage, for sommerhimlen blå.<br />
Thurø, skål for din stille hygge,<br />
Thurøs skål!<br />
En skål for kornets bølgende på ager,<br />
for ungersvend og pigelil så fager.<br />
For ungdoms lyse drømme<br />
og evig kærlighed,<br />
og for de tanker ømme,<br />
vi fik fra hjemmet med.<br />
Skål for fader og søster, broder,<br />
Skål for hver lille Thurø moder.<br />
Moders skål!<br />
En skål for nord- og syd- og vestenvinden,<br />
for stranden med så kært et sommerminde.<br />
For lærkens klare trille,<br />
op under skyens rand,<br />
for dug i aftensilde,<br />
for bølgens kluk ved strand.<br />
Skål, for duft over kløverenge.<br />
Skål, for græs og hø i vænge.<br />
Somrens skål!<br />
10<br />
En skål for sundet med de mange skibe,<br />
hvor tjørn og vilde roser mod os smile.<br />
I lyse sommernætter,<br />
ved øens grønne kær,<br />
et gammelt sagn beretter,<br />
i månens trylleskær,<br />
høres suset hen over sundet.<br />
Skål! Og løft alle glas til munden.<br />
Su-sets Skål!<br />
Damjollen uden navn, bygget 1907 på Grasten til fisker Hermann<br />
Rasmussen, (1868 – 1946) som boede på Pilealle, Grasten, Thurø.<br />
Sønnerne Karl (1899 – 1985) og Erik (1906 – 1994) ligeledes Pile Allé,<br />
overtog damjollen til fortsat fiskeri. I dag bekræfter Lennart Nikolajsen,<br />
som bor i Karls hus, at navnet stavedes med ‘K’.<br />
I 1990’erne dukkede en forsølvet pokal op, med navnet CARL indgraveret.<br />
Den indgår nu som vandrepræmie ved CARLs CUP, der afholdes<br />
i Thurø Bund.<br />
Smed Jørgen Præstegaard (1923 ) Kildevej, Grasten, Thurø, der<br />
arbejdede på Walsteds Yactværft, overtog jollen 1987.<br />
Sammen med Ib Nielsen (1949 ) restaurerede de jollen og døbte den<br />
CARL. Fjernede dammen, skiftede bord og lagde ringdæk. Sejlføringen<br />
med sprydstage bevaredes med moderne dug, mens bomuldssejlene<br />
er indleveret på Langelands Museum.<br />
Efteråret 2000 overtog Hanne Risvang og Jens Lauritzen, Holmdrup<br />
Huse, pr. Skårup, jollen og har kun sørget for grundig vedligeholdelse<br />
og beholder navnet CARL.
Kulsejlet<br />
Ved Ulf Brammer<br />
I et lille og kulturelt set, fattigt land, som for eksempel<br />
Danmark, som ikke har brug for gamle skibe, er det meget få<br />
opfindelser vi har tilfør den internationale skibsfart. Dog har<br />
vor land tilført den europæiske skibsfart et beskedent bidrag<br />
til bevarelse af vore skønne skuder. For eksempel de smukke<br />
skibe, som vi samler på her i Træskibs Sammenslutningen.<br />
Men, de driller os, de er bestandig lige ved at rådne op. Det<br />
er en daglig kamp og der skal en vis portion stædighed til, for<br />
at undgå de sure råd og smide druksvampen ud. Atter og<br />
atter må vi ned dybet for at kontrollere, om der er skimmel,<br />
svamp eller råd i de mørkeste afkroge, eller inde i gemmerne.<br />
Ved siden af at skaffe økonomi til denne vanvittige sport med<br />
at få båden under sejl, skal vi nu til at sy kulsejl!<br />
Her følger en fortælling om dette enkle instrument, syet af<br />
sejldug. Og som franske og engelske marineforskere har<br />
berømmet Danmark for. At vi dumme danskere skulle have<br />
fundet på denne simple måde at skaffe frisk luft til de nedre<br />
regioner på?. Måske?. Og måske - politisk set, i 1864 i<br />
overført betydning?<br />
Et skib trænger til ventilation. Og ‘de gamle’ gjorde meget ud<br />
af, at ventilere de nedre dæk, dels for at man kunne trække<br />
vejret og undgå tuberkulosen, men lige så meget for at<br />
formindske ødelæggelsen af råd, svamp og metaldele. Når vi<br />
siger ‘de gamle’, er det for at minde om, at vore forfædre var<br />
mindst lige så kloge, som vi er nu. Med de forskelle, som den<br />
teknologiske udvikling har medført. En god ven har lånt mig<br />
en sjælden bog: “KULSEJLET og andre ældre ventilationssystemer.<br />
En kulturhistorisk skitse”. Forfatteren Erling Pade<br />
fik den udgivet 1972 som privattryk. Det viser sig at være en<br />
grundig undersøgelse af, hvad der findes om dette emne.<br />
Erling Pade har besøgt mange arkiver, biblioteker og museer i<br />
de betydende søfartsnationer i Europa i almindelighed og i<br />
Danmark i særdeleshed. Undervejs har han undret sig over, at<br />
kulsejlet sjældent omtales i litteraturen, men ofte ses på<br />
malerier, men aldrig på de mange tusinde skibsmodeller, der<br />
11
findes. Kort sagt: For praktiske søfolk, har kulsejlet en såre<br />
vigtig funktion. De lærde har svært ved at se det.<br />
Ventilationen ombord har altid spillet en betydelig rolle for<br />
søfarten. Ligesom grubedriften i ældre tid, var det for de store<br />
træskibe med flere dæk og mange mennesker en<br />
livsbetingelse. Kulsejlet er vel nok det ældst kendte<br />
ventilationssystem, der har overlevet alle andre systemer og<br />
som stadig bruges i vore dage.<br />
Allerede araberne i Middelhavet i 1300-tallet har beskæftiget<br />
sig med metoder til at skaffe frisk luft under dæk. På et<br />
kalkmaleri fra begyndelsen af 1500-tallet i Søborg kirke ved<br />
Esrom Sø kan man ane en død biskop i lasten på en kogge.<br />
Det skal måske illustrere søfartens helgen Sct. Nicolaus’<br />
12<br />
overførsel fra Lilleasien til Bari i Syditalien i 1087? Af<br />
skriftlige kilder her i landet om hygiejniske og sanitære<br />
forhold ombord i danske fartøjer, er den ældste artikel givet af<br />
Christian III i 1536. Den var yderst kortfattet med meget få<br />
bestemmelser. I 1727 udstedte Holmens chef følgende<br />
instruktion: “Et hvert Skib paa 50 stykker (kanoner) og<br />
derover samt Fregatterne som have 2 Dek skal gives een<br />
Vind Slange til Inventarium som kand hidses i Vejret at lufte<br />
Rummet med, naar det ligger i Hokken saavelsom naar det<br />
er i Søen”. Mere omfattende er Frederik V’s “Søe- Krigs-<br />
Artikels- Brev” fra 1752, som på alle områder og særdeles<br />
detailleret, afspejler tidsperioden med de lange togter til<br />
Ostindien, Kina og Vestindien. Det var store skibe
med mange sejl og kanoner, som krævede en stor besætning.<br />
På disse skibe opholdt besætningen sig på nederste dæk,<br />
banjerdækket. Lys og luft kom ned gennem gitter- og<br />
ristværker, der var anbragt på langs, midtskibs på dækkene. I<br />
hårdt vejr, blev disse riste skalket, for ikke at få for meget<br />
vand indenbords. Forekomsten af bølgesprøjt og vandet fra<br />
de hyppige spulinger af dækket medførte en meget høj<br />
luftfugtighed. I bunden af skibene samlede vandet sig i<br />
sumpen og i hårdt vejr medførte skibets rulninger, at<br />
bundvandet skvulpede frem og tilbage med sit indhold af<br />
kakerlakker, døde rotter og almindeligt affald, hvorpå den<br />
berygtede ‘skibslugt’ bredte sig op gennem skibet. Forestil<br />
dig dertil ‘duften’ af flere hundrede personers svedige<br />
kroppe, prutter og bøvser, når de skaffede eller lå i deres<br />
hængekøje på frivagten. Endnu værre blev det i troperne, når<br />
bakterierne i bundvandet kunne nå at formere sig så<br />
voldsomt, at bundvandet blev giftigt og udsatte<br />
besætningen for dødelige typer af feber. Man har hørt om<br />
hele besætninger, der omkom på grund af feber, så skibet blev<br />
tvunget i havn. Sådanne forhold oplever vi da heldigvis ikke,<br />
men måske er det alligevel værd at overveje, om ikke man<br />
skulle ønske sig et kulsejl?<br />
Skibslægen<br />
De hygiejniske- sanitære forhold ombord blev den<br />
ombordværende cheflæges ansvarsområde. I artiklen fra 1752<br />
var der over 20 interessante paragraffer specielt for<br />
skibslægen. Og i 1789 blev disse anvisninger yderligere<br />
specificeret. Foruden de rent medicinske og kirurgiske<br />
opgaver, var der i hans journal afsat en særlig rubrik, hvor<br />
han daglig skulle notere, hvor ofte der blev ‘luftet’ om bord<br />
med kulsejl eller ventilatorer og hvor stor porten (indtaget) i<br />
kulsejlet var. Hvornår der blev røget (med raffineret salpeter<br />
eller vitriolsyre) eller stænket for at desinficere og med hvad,<br />
samt hvor ofte mandskabets klær og køjer blev vasket og<br />
luftet. Han skulle notere, hvornår øllet eller noget af<br />
provianten blev fordærvet, samt hvilke midler der blev<br />
anvendt for at ‘korrigere’ fordærvelsen. Desuden anbefalede<br />
man kalkning med læsket kalk overalt mellem dækkene og i<br />
lasten mindst hver anden måned.<br />
Endnu et eksempel på krav til renligholdelsen om bord. I<br />
1790’erne udstedte man følgende: “Underste Dæk skal i got<br />
13
Veir skrabes, svabres, skrubbes og rengiøres, att intet Skarn<br />
bliver liggende bag Trappen, under Spillet, ved Masten, i<br />
Pisse-Bakken og mellem Beedings-Knægterne”. Det er<br />
tydeligt, at tiden med ‘bartskæreren’ er forbi, nu uddannede<br />
man kirurger på Academiet og chefkirurgen blev tituleret ‘<br />
Overskibskirurg’, som kunne stille ombord med effektiv og<br />
omfattende uddannelse bag sig.<br />
I bogen om kulsejlets kulturhistorie fortælles om de mange<br />
sygdomstilfælde og dødsfald, forårsaget af dårlig luft, eller<br />
manglende ilt i luften. Samtiden var meget optaget af måder,<br />
det kunne forbedres på. Her et forsøg med salpeterudrygning<br />
på det engelske hospitalsskib ‘Union’, hvor “en ondartet<br />
Feber anrettede stor Ødelæggelse”. Alle porte og luger blev<br />
tillukket, over ilden varmede man en god portion sand i et<br />
jernfad. Det varme sand blev fordelt på en række tallerkner,<br />
her ovenpå placerede man thekopper med koncentreret<br />
svovlsyre. Når syren havde opnået en passende temperatur,<br />
dryssede man samme kvantum salpeter i kopperne og rørte<br />
rundt, indtil dampen udviklede sig. De rygende kopper lod<br />
lægen “bringe omkring i alle de Syge og Rekonvalescenters<br />
Kamre; satte dem undertiden under Sengene og overalt, hvor<br />
man kunne befrygte, at luften var anstukken (med smitte).<br />
Røgningen blev saaledes fortsat i de Syges Nærværelse,<br />
indtil det hele Rum imellem Dækkene var opfyldt med Damp,<br />
som lignede en tyk Skye”. Denne rabiate behandling<br />
forårsagede megen hosten, som dog fortog sig, efterhånden<br />
som dampene havde fordelt sig. Efter en times tid åbnedes<br />
alle luger og porte, så den friske luft kunne indlades. Derefter<br />
holdt man storvask. Sengene blev vasket i vand ‘besvangret’<br />
med salpetersyre. Det snavsede linned blev straks lagt i koldt<br />
vand og udbredt på skibets dæk og når det var næsten tørt,<br />
gennemrøget med salpetersyre, inden det blev givet i vask.<br />
Alt dette blev gentaget to gange om dagen i otte dage. Først<br />
derefter var lægen tilfreds, og man kunne konstatere, at kun<br />
én eneste af de i alt 200 feberangrebne søfolk var død og<br />
“Sygdommen blev i det hele langt mildere”. Der skulle vist et<br />
godt helbred til, for at overleve den behandling.<br />
‘Dry-rot’, en sygdom i skibet<br />
For at undgå kondensskader og selvantændelse i lasten må<br />
der luftes godt ud. Også tømmeret i de nedre dele af skibet<br />
kræver luftfornyelse for at forebygge angreb af råd og<br />
svamp. De dele der ligger under vandlinien og indvendig i<br />
14<br />
sumpen og under maskinen, er forholdsvis immune over for<br />
forrådnelse. Men lige over sumpen, dér hvor røret fra<br />
lænsepumpen munder ud, kan der opstå en farlig<br />
skibssygdom ´dry-rot´’ - en tør, svampeagtig forrådnelsesproces,<br />
der snigende breder sig i tømmeret og til sidst<br />
fuldstændigt destruerer det. Den opstår dels af mangel<br />
på god ventilation, dels på grund af dårlig lagring af<br />
Der spilles “Narrehoved” ombord på fregatten HEKLA<br />
medens kulsejlet presser frisk luft under dæk<br />
tømmeret, som vi også kender det i dag. Spørg blot i<br />
Skibsbevaringsfonden. Ødelæggelsen fremskyndes<br />
yderligere, hvis skibet udsættes for stærk varme i de sydlige<br />
himmelstrøg. For eksempel var korvetten DIANA allerede<br />
dømt til en tidlig ophugning inden sin søsætning. Den løb af<br />
stabelen 1818 og allerede 4 år senere, efter to togter til<br />
Vestindien, blev den kasseret som ubrugelig på grund af<br />
tømmersvamp. Det chokerede samtiden, så man satte flere<br />
foranstaltninger i værk for at undgå flere af den slags tilfælde.<br />
Først og fremmest skulle tømmeret udvælges, oplagres,<br />
imprægneres og bearbejdes efter nye metoder. På beddingen<br />
opsatte man interimistiske afdækninger mod vejrliget, så<br />
nybygningen blev grundig lufttørret under hele<br />
opbygningen. Spanter og planker blev forlods imprægneret
med salt, som man kender det fra vikingetiden og gennem<br />
middelalderen. Når skibet var i søen, var det skik at sjaske<br />
tømmeret over med ‘kalkmælk’ (kalciumhydroxsyd / læsket<br />
kalk), der i fri luft omdannes til kalciumkarbonat, når kulsyren<br />
frigives. Denne kraftige base er desinficerende. Og det er<br />
vigtigt, at den gamle kalk kradses af og ny påføres mindst én<br />
gang om måneden.<br />
Kulsejl på en<br />
Folkebåd lufter ud<br />
medens gasten går<br />
på indkøb.<br />
Kulsejl? Sikke et navn!<br />
Ved naturlig ventilation forstås den luftfornyelse, der foregår<br />
uden anvendelse af mekanisk drivkraft, at luften tilføres og<br />
bortledes ‘af sig selv’ gennem sprækker, åbne luger,<br />
skylighter, riste og lignende.<br />
Sejlet består af et langt sejldugsrør, også kaldet –slange. Det<br />
hejses op i riggen, kutten åbnes med to smækre liner og den<br />
rørformede slange føres ned gennem luger og skylights til<br />
skibets nedre dele. Kutten er en bred åbning - ‘vinger’ - der<br />
så vidt muligt vendes mod vindøjet, så den luft, der står i<br />
røret bliver presset ned i skibet. Ordet kulsejl findes i en<br />
række forskellige stavemåder, der har gjort det vanskeligt at<br />
tyde oprindelsen. I Danmark har man for det meste stavet det<br />
15<br />
kulsejl, men også former som: ‘kuul-’, ‘kull-’, ‘kuld-’, og<br />
‘kuldesejl’. Nogle mener at navnet kan være afledt af ‘kuling’,<br />
hvilket er tvivlsomt på grund af brugen længere tilbage end<br />
1400-tallet, hvor det ord ikke fandtes. Andre har sat navnet i<br />
forbindelse med ‘kulen’, den åbning der var på de ældre<br />
orlogsskibe mellem kobryggen (dækket mellem fokkemast og<br />
stormast) og skansen, hvor kulsejlet kunne føres ned. En<br />
tredje mulighed, som ingen har været opmærksom på, er, at<br />
navnet kan være aflede af det gamle, danske ord ‘kul’, der<br />
betød hætte, for eksempel i ‘munkehætte’, en afledning af, at<br />
hættens form fuldstændig ligner luftindtaget foroven. Denne<br />
antagelse bestyrkes af, at englænderne samtidig med at se<br />
bruger ordet ‘windsail’ – i folkemunde kalder indretningen<br />
for ‘cowl’, der netop betyder ‘hætte’. ‘Cowl’ er en videreudvikling<br />
fra det oldengelske ‘cugle’ og middelalderengelsk<br />
‘kuule’. Både det danske ‘kul’ og det engelske ‘cowl’ ser ud<br />
til at stamme fra det latinske ‘cucullus’, der betyder ‘en kappe<br />
med hætte’. Og Kulsejlet bruges stadig i vore dage. For<br />
eksempel på tankskibene, når man har renset tanke og<br />
derefter lufter ud. Navnet er ganske vist blevet mere<br />
internationalt, nu kalder de det en ‘Windman’.<br />
Små skibe - små kulsejl<br />
Du må vist til selv at sy dit kulsejl? Til venstre ses et<br />
passende kulsejl til en Folkebåd. Det er ingen stor sag. To<br />
stumpe nåle, en sejlmagerhandske, en syl og passende,<br />
vokset tråd, så kan man gå i gang med at sy røret sammen af<br />
en bane. Åbningen foroven kræver lidt mere, men det finder<br />
man ud af! Tænk også på de mange dage, hvor båden ligger<br />
ubenyttet, udsat for de mangfoldige former for regn. Her er<br />
måske et problem. Dels med hele tiden ændre ophængningen<br />
efter vindretningen, dels med ikke at få for meget regnvand i<br />
båden. Nej, det sidste nye er en SolarVenti. Hvis jeg havde<br />
en bevaringsværdig båd i dag, ville jeg anskaffe en sådan<br />
box, med en (emhætte)tilslutningsslange. Den sorte kasse er<br />
monteret med solceller, som starter en ventilator, når det er<br />
lyst nok. Propellen puster den varme luft i kassen ned i<br />
bunden af fartøjet, så alt er tørt og lunt, når du omsider går<br />
ombord. Mon ikke udgiften hurtigt tjener sig ind, når du på<br />
denne utraditionelle måde sparer bådebyggeren? Men hvad<br />
så med det traditionelle dækslayout, som vi stiler hen i mod?<br />
Ja, det har fanden taget?
Any way! Der skal frisk luft til – i massevis. Også i TS.<br />
Tiderne skifter og formandsskiftet har medført et åndeligt<br />
kulsejl. I stedet for at kuldsejle, tænkes der nu meget bredere,<br />
nemlig på hele den historiske kystkultur med alle de<br />
forskellige maritime håndværk (værft, sejlmager, speditør o.a.)<br />
og industrier i havnene, som udnytter havets resurser, for<br />
eksempel, fiskeindustri og eksport.<br />
Brede aspekter.<br />
16<br />
Smag og behag er som bekendt forskellig. Der er masser af muligheder<br />
for udformning af kulsejlet til netop din båd. En kineser ville<br />
formodentlig udforme vindfanget som et dragehoved, som sluger<br />
vinden (og slipper den ud nede om læ).
Medlemsmødet i Holbæk d. 27. oktober<br />
Kulturværdier<br />
Havnene er under forvandling fra aktive erhvervsområder til<br />
boligområder, og i denne forbindelse glemmes de<br />
kulturværdier, hvis oprindelse stammer fra havet og de<br />
havnerelaterede funktioner.<br />
Når vi taler om kulturværdier i og på vore havne, er der to<br />
ting der er uadskillelige - Træskibe og værfter / beddinger.<br />
Er der ingen træskibe, så er der heller ingen grundlag for<br />
værfter/beddinger, og det samme gør sig gældende modsat, -<br />
er der ingen værfter/beddinger, så er der heller ingen<br />
træskibe.<br />
I det nordsjællandske område er der ved at være tyndet godt<br />
ud i værfter/beddinger og træskibe, og i horisonten kan<br />
skues, at der bliver tyndet mere ud endnu inden for den<br />
nærmeste fremtid<br />
Kursen for værfterne/beddingerne i Odden Havn,<br />
Hundested, Gilleleje, Havndal og Holbæk er afstukket den<br />
forkerte vej, og kursen er der nødsaget at blive korrigeret for.<br />
En gruppe mennesker i Holbæk, heriblandt vor TS medlemmer<br />
og mennesker der i øvrigt er relateret til havneaktiviteter, har<br />
skabt ”Store Havnedag” i Holbæk med fokus på de<br />
kulturværdier der findes i et havneområde.<br />
Denne synlighed omkring kulturværdierne i havnent,<br />
afstedkom en dialog med politikere omkring kommunens<br />
planer med området, og især DGI Huset.<br />
På medlemsmødet i Holbæk er det disse kulturværdier, der er<br />
sat på dagsordenen.<br />
Medlemsmødet offentliggør vi og TS sender en indbydelse<br />
ud til borgmestrene og kulturudvalgsformændene i de<br />
kommuner hvor føromtalte værfter / beddinger findes.<br />
Hvilke af værfterne / beddingerne kan bevares som omdrejningspunkt<br />
for områdets kulturværdier og dermed skabe<br />
mulighed for bevarelse af træskibene i de nordsjællandske<br />
havne.<br />
Poul Erik Clausen<br />
formand TS<br />
17<br />
Program<br />
Tema: Boliger eller havn<br />
Vi mødes mellem kl. 13 - 14<br />
på galeasen HJALM,<br />
som ligger ved Orø-færgen.<br />
Kl. 14 - 15 er der rundvisning på havnen.<br />
Kl. 1530 - 1730 stormøde<br />
med inviterede gæster og pressen<br />
på Holbæk (Kultur-) kaserne,<br />
Kl. 1830 festmiddag - leveret af Langtved Færgekro.<br />
Pris 150.- kr.<br />
Overnatning - begrænset antal - på banjen i HJALM<br />
(i eget, medbragt sovegrej)<br />
Pris 130.- kr. incl mættende morgenmad.<br />
Tilmelding inden d. 22.10. til middag og/eller overnatning:<br />
Gert: Tlf. 2016 1089<br />
Sekretariatet/Lisbeth: Tlf. 7023 4049 sek@ts-skib.dk
Øhavet Rundt <strong>2007</strong><br />
Personligt oplevet. Udsnit af dagbog<br />
21/7 kl. 10.30 :<br />
Start fra Søby, Ærø. Vi er : Skipper Ingolf, navigatør og kok<br />
Tove og gast barnebarnet Julia, 5 år. Båden er Louise,<br />
folkebåd, bygget i 75, meget velsejlende. Vinden er i vest 6-7<br />
sek/m. Vi rider af sted for en plat lænser.<br />
Klokken 11.00 – vi er ca. halvvejs mod Avernakø. Og her ude,<br />
fri af Skjoldnæs fyr, har bølgerne mere pondus!!!<br />
Klokken 12.30 : Vi har spist frokost – rugbrød, æg og røget<br />
sild – vi går forbi Skarø, vinden løjer lidt – og bølgerne er ikke<br />
helt så friske i toppen. Julia : ”Nu kan jeg se bøjlen!! (bøjen)”<br />
Kl 14.00 : Under Svendborgsundbroen hvor vi lige råber lidt<br />
op under pillerne. Det har flere gange set ud som om der var<br />
optræk til en lille byge; men det hjalp, at vi fandt regntøjet<br />
frem!!<br />
15.00 : Vi lander v/ Gambøt. Kaffevandet er sat over. Julia og<br />
gemalen hærger kysterne. Julia har fanget en stor søstjerne.<br />
16.00 : Kaffestund. Julia hygger sig med fiskenet og<br />
ligesindede. Vi slapper af. Snakker om, at cocktailpølser<br />
kunne live vældigt op på den ellers lidt trøstesløse menu.<br />
(Pastaskruer og dåsetomat). Vi var medstrøms gennem<br />
Svendborgsund, hvilket forklarer, at vi klarede turen så<br />
hurtigt. Nu er Ingolf gået op for at se, om der er kommet<br />
andre ø-havsfolk. Robin (Gin II), Ib (Mads Illum), Jan (Thora<br />
II) og Peder (navnløs sjægt/ålborgjolle) er kommet. Flere både<br />
støder til i løbet af aftenen og natten.<br />
22/7 kl. 7.30 :<br />
Dejlig stille morgen – dis over Thurøbund. Kaffetår – det<br />
drypper lidt. Ingolf og Julia går tur. Jeg rydder. Det drypper<br />
mere endnu. (Bare det ikke….) Det stolte smakkefolk rører på<br />
sig ved Suttetræet.<br />
8.45 : - Jo, jo. Det drypper skam endnu! Og Louise er ikke tæt<br />
foroven. Vi kan endnu ikke direkte se, hvor det trænger ind.<br />
9.45 : Og ja, det regner. Det står ned i lårtykke stænger. Vi har<br />
18<br />
lige lokaliseret utæthederne og forstærker med armeret<br />
plastik. Kønt ser det ikke ud. Men hellere til grin og tør<br />
end…. Julia leger med de andre ø-havsbørn. De er ligeglade<br />
med regnen. Morer sig med krabbeklemmer og net.<br />
Vi har drukket kaffe hos Lone og Torsten & deres lille nye<br />
Agnete. En skøn lille 4-måneders størrelse m. et fast blik.<br />
Ingolf er gået ind igen – han vil gerne møde alle de gamle<br />
hoveder - & snakke lidt & så’n.<br />
12.00 : Det pisser stadig ned. Ib har snakket med konen<br />
derhjemme, som fortæller, at der er meldt fuld storm i<br />
Østersøen.<br />
Her er blikstille og regnen bare driver ned. Alt udenfor er<br />
vådt, men vi styrer bare for vildt herinde. Vi er meget glade<br />
for de vandtætte paksække, vi investerede i, (50 kr. stykket i<br />
Netto)<br />
18.00 : Middag. Cuisine Trangia – løg & cocktailpølser –<br />
pasta-penne, dåsetomat, hvidløgsost & pesto. Ah!<br />
21.10 : Julia er tørnet ind. Lygten er tændt – tæerne sure af<br />
langtidsophold i røjserne. Bådene er ankommet i en lind<br />
strøm – og vi har fået snakket med så mange af de kære gamle<br />
fjæs. Julia, Oda og jeg gik til købmanden og fik is og æg.<br />
Hvor har vi dog været våde. Solen går ned, og Julia sover.<br />
23/7 kl. 11.10 :<br />
Starten er netop gået. Vi startede for storsejl, men har nu<br />
også sat forsejlet. Der er en frisk 7-8 sek/m. Valdemar slot til<br />
styrbord. Lunkebugten oversået med sejl. Frisk og dejlig<br />
sejlads.<br />
13.05 – Vi krydser mod Strynø. Som sædvanlig : Drama under<br />
Langelandsbroen – det er et virkelig ækelt sted!!! Strøm og<br />
bølger og vindpres. Julia snakker – hele tiden! Lige nu<br />
synger hun opera.<br />
13.45 : Lander i Strynøs sammenstyrtningstruede havn. Vi
lægger os udenpå Mågen (Henrik og Lise) og Fremad (Allan<br />
og Joan).<br />
22.00 : Tilbage efter en dejlig aften på Smakkecenteret.<br />
Fin solnedgang. Peder og Sofie ligger udenpå os.<br />
24/7 kl. 8.00 :<br />
Ingolf ”oppe” fra kl. 5. Regnen styrter ned – det har blæst<br />
voldsomt fra øst – flere af de både der lå udenfor havnen er<br />
søgt ind - og nu vil Julia ha’ solskin, vil hun. I morges troede<br />
jeg, at vi stod og bankede mod bunden. Det viste sig bare, at<br />
vi slog os hårdt i tøjeret.<br />
10.30 : Skippermødet besluttede, at vi bliver her. Vejret er<br />
meget dårligt. Jeg er gennemvåd. Og det meste herinde er<br />
dyngvådt. Godt, at man har sit gode humør!!!!<br />
21.30 : Julia er tørnet ind. Oppe på Smakkecenteret er der<br />
”Rom-aften” – de 3 liter, som har pyntet hjemme i stuen hele<br />
vinteren serveres for de hårdtprøvede ulke af min gode mand.<br />
Lagkagekonkurrencen er blevet afviklet – der var mange<br />
skønne kager – vi høstede ingen præmie i år – men megen<br />
anerkendelse! Jeg sidder nu i en rygende blæst og gruer for<br />
min våde køje. Vi er oppe i en kuling og det synger og suser i<br />
vanterne og reb og liner slår mod master og rig.<br />
25/7 kl. 10.15:<br />
Det ærede råd, skippermødet, har besluttet, at vi bliver på<br />
Strynø – det blæser en halv pelikan, der er vekslende skyer,<br />
men gudskelov regner det ikke. Ingolf og jeg vil lave Ø-havsfem-kamp<br />
for børnene under 10, mens smakkerne har<br />
kapsejlads på læ-siden af øen.<br />
14.00 : Vi har haft en god dyst – nu er Ingolf nede for at<br />
hjælpe Mågen og Fremad af sted. Jeg passer på en sæk<br />
lopper : Halfdan, Oda og Julia. Der er opbrud i luften. Peder,<br />
Sofie, Sune og frue og børn rejser om lidt. Vejret har været<br />
slemt, men på Smakkecenterets plads er der dejligt, læs LÆ!<br />
20.05 – Julia er taknemmeligt tørnet ind. Ingolf til<br />
skippermøde på Smakkecenteret. Flagene blæser stadig opad.<br />
26/7 kl. 8.15:<br />
Kaffe. Morgenmad. Og Julia spiser æble og vupti opdager<br />
hun, at hun har fået en rokketand. En ø-havsrokketand.<br />
10.10 : Skippermødet har talt – vi bliver på Strynø.<br />
En overgang så det ellers ud til, at vi ville rejse til Korshavn.<br />
Men vinden er rakt imod – og for bådene uden motor vil det<br />
19<br />
blive en frygtelig sejlads, hvor de næppe ville nå frem til<br />
vores traditionsrige afslutningsfest i aften.<br />
27/7 kl. 12.00.<br />
Stiv kuling. Bygevejr. I aftes dejlig fest med fællesspisning og<br />
underholdning ved Ø-havets afsindigt talentfulde unge revyhold.<br />
Festen blev holdt i Smakkecenterets lille værftsbygning,<br />
det maritime var i højsædet. Ø-havets eget band underholdt<br />
– og gæve kvinder gav smukke sange til bedste.<br />
Smakkerne og de fleste gaffelriggere er stukket af. Nordlandsbåden<br />
lettede i flotteste stil : Da sejlet røg op lige udenfor<br />
havnen, nærmest planede de ud mod Langelandsbroen.<br />
Halfdan og Oda sad som ranke små lys under sejlet.<br />
Dejlige dage – smukt arrangeret af H C, Birger, Anders og<br />
Bent. Vi fik ikke sejlet så meget, og Ø-havet kom vi ikke rundt<br />
i. Men Strynø rundt, det kom vi. Og for ungerne og de unge<br />
var der masser af tid til at slutte nye venskaber og besegle<br />
gamle. Vejret råder kun vorherre for – og det havde vi mod os<br />
i år. Men næste år …………<br />
Tove Rindom Tegning:Sven Bülow
Lodsmuseum i Dragør<br />
Ny lodsmuseumsforening vil arbejde på at bevare unik kulturarv i Dragør Havn<br />
På en stiftende generalforsamling 27. juni <strong>2007</strong> i Dragør, blev<br />
foreningen “Lodsmuseet” dannet.<br />
Dragør Lodseri blev ved Christian V’s resolution af 8. marts<br />
1684 Danmarks første kongeligt privilegerede lodseri og har<br />
fra 1823 til 2006 haft hjemsted i lodsbygningen, der blev<br />
fredet i 1987 sammen med lodseriets lodstårn.<br />
Lodsbygningen, med et udkigstårn på tagryggen, er en af<br />
Danmarks ældste lodsstationer. Det 16 meter høje lodstårn,<br />
øst for Lodsstationen, blev opført i 1912, fordi Dragørfortet,<br />
opført som led i Københavns befæstning 1912 – 14, spærrede<br />
for udsigten over vandet. Lodstårnet er Danmarks eneste<br />
lodstårn.<br />
Lodsstationen og lodstårnet udgør en hjørnesten i dansk<br />
lodshistorie og er en umistelig del af Danmarks maritime<br />
kulturarv, Københavns befæstningshistorie, Øresunds<br />
internationale besejling, samt Dragørs kulturarv som<br />
Danmarks næststørste søfartsby målt i tonnage i anden<br />
halvdel af 1700-tallet og den tredjestørste søfartsby i<br />
slutningen af 1800-tallet. Den velbevarede bys grænser blev<br />
afstukket i 1521 af Christian II.<br />
Efter lodseriets og lodsbådenes flytning i 2006 fra den gamle<br />
havn til den tidligere færgehavn i Dragør er lodsbygningens<br />
oprindelige funktion ophørt. I den gamle havns og lodseriets<br />
historiske rammer er det derfor muligt at skildre lodseriers<br />
historie gennem 325 år, samtidig med at alle dagligt kan se,<br />
hvordan lodseriet drives i dag fra den nye lodsbygning med<br />
to moderne lodsbåde i den nye færgehavn i verdens mest<br />
befærdede farvand, Øresund, som 40.000 skibe sejler gennem<br />
hvert år. Da sejlrenden i Øresund ligger tæt på Dragør havn,<br />
er det derfor muligt at få et levende indtryk af lodseriets<br />
historie og vor tids lodseri. Denne enestående kobling<br />
mellem et lodseris fortid og nutid findes ikke andre steder i<br />
verden.<br />
20<br />
Lodseriet er Dragørs ældste arbejdsplads og Danmarks<br />
ældste lodseri og har siden 1684 beskæftiget omkring 260<br />
lodser og mange bådsmænd, som har sejlet i ca. 40 lodsbåde.<br />
Perlerækken af fredede bygninger – Dragør Museum,<br />
lodsbygningen, det gamle havnekontor, havnepakhuset,<br />
beghuset, kolerahuset og tolderboligen – udgør sammen med<br />
havnepladsen, erhvervshavnen, bådeværftet, skurbyen,<br />
røgeriet, kejserlodsens historiske hus med en kikkenborg,<br />
Strandhotellet, fiskekuttere, joller og lystbåde, tre ophalerspil<br />
og den gamle havns intakte bassiner og moler anlagt i 1700 –<br />
tallet, samt Dragør Museums fiskekutter Elisabeth, der<br />
fragtede jøder til Sverige under 2. verdenskrig, et enestående<br />
havnemiljø på verdensplan.<br />
Foreningens formål er at erhverve og bevare lodsstationen<br />
med dens faste inventar, løsøre og effekter og drive et<br />
lodsmuseum i lodsbygningen.<br />
Foreningen vil i faste og skiftende udstillinger, ved<br />
arrangementer, gennem foredrag og på skrift, skildre og<br />
levendegøre lodseriets historie, og vil i samarbejde med<br />
lodserne i den nye lodsstation i færgehavnen belyse<br />
lodsernes virke, sikkerhedsrolle for søtrafikken og lodsernes<br />
miljømæssige samfundsbetydning i det 21. århundrede.<br />
I øjeblikket ligger Danmarks ældste lodsbåd i Dragør havn,<br />
den er bygget i 1880 som en åben klinkbygget båd med<br />
gaffelsejl og den karakteristiske røde lodsstribe i midten af<br />
sejlet. Båden, der er smukt restaureret og i privateje, udgik af<br />
lodseriets drift i 1927. Båden er sejlet til Dragør for Dragør<br />
Museum og ligger sommeren over som en særudstilling i<br />
havnen.<br />
Dragør Museum, som hele tiden har arbejdet for at inddrage<br />
lodsbygningen i museets drift, har i <strong>2007</strong> fået halveret deres<br />
budget, og er derfor ikke i stand til i øjeblikket at varetage
nye arbejdsopgaver. En kreds af borgere har derfor stiftet<br />
foreningen ”Lodsmuseet”, for at lodsbygningen som<br />
kulturarv ikke går tabt. Interesserede kan melde sig ind i<br />
foreningen hos kasserer Lars Tøgern tlf. 32532125 eller i<br />
9<br />
Amagerbanken, Dragørafdl. på konto 52061524320 og<br />
indbetale kontingent 60 kr. årligt, og 100 kr. for par. Kan man<br />
ikke huske kontonummeret har banken Lodsmuseets<br />
kontonummer, man skal blot notere indbetalers navn.<br />
Foreningen ”Lodsmuseet”<br />
Gamle Havn 11<br />
2791 Dragør<br />
v/Thorkil Herskind, formand og<br />
Ida Clementsen, næstformand.<br />
Foto: Sven Bülow, 2006
Den gang vi anløb “Græsted Havn”<br />
Af JYDENs skipper og besætning<br />
Nu kunne man måske godt tro, at det var vores problem i<br />
denne Pinse, da JYDEN forlader sin hjemhavn i Gilleleje med<br />
Claus, Lis og skibshunden Buster ombord. Kunne Buster<br />
have sovet på hundevagten – burde vi ikke være havnet i<br />
Aabenraa til årets TS Pinsetræf?<br />
Jo vi burde, og vi har også savnet jer alle sammen, men turen<br />
var for stor en mundfuld for os i år. Pinsen blev dog ikke helt<br />
uden kystkulturformidling for JYDENs vedkommende, og vi<br />
var vanen tro omgivet af en hel del andre gale mennesker. Vi<br />
drog nemlig til veterantræf inde på landjorden, men havde<br />
skiwet med og fandt skam også en havn til lejligheden!<br />
Vi ”anduvede Græsted Havn” lørdag formiddag og hele<br />
Pinsen lå vi så og tog os ud i en sø gravet til lejligheden med<br />
”Hundestederen” i tomgang til al folkets hyldest imellem<br />
dampmaskiner, gamle brandbiler, veteran tivoli, en kopi af den<br />
første flyver, der fløj over den engelske kanal i 1908 og meget<br />
andet isenkram.<br />
Hvor der normalt ”kun” er udstillet gamle motorer i fri<br />
dressur, kunne publikum nu se og høre en veteran<br />
marinemotor i den rette sammenhæng, og mange havde også<br />
fattet budskabet og talte om det forfærdelige i at så mange<br />
kuttere må lide ophugningsdøden.<br />
Jeg skal aldrig glemme det syn når folk kom gående over<br />
imod vores lille havn og fik øje på Jyden og hørte lyden af<br />
motoren, så lyste de op i store smil og tørrede en tåre væk fra<br />
øjenkrogen ”Åh! Det lyder som da jeg var barn” – og så gik<br />
snakken.<br />
JYDEN er nu igen i sit helt rette element på sin plads i en<br />
rigtig havn og der hører den hjemme, men vi er en oplevelse<br />
rigere. Denne gang var JYDEN det største, smukkeste og<br />
mest fantastiske skib i ”Græsted havn.”.<br />
Du kan se mere på hjemmesiderne www.veterantraef.dk,<br />
www.kystkulturellelinks.dk og www.jydenh34.dk.<br />
22<br />
“For den der ikke ved,<br />
hvilken havn han styrer imod,<br />
er ingen vind gunstig”<br />
(Lucius Annacus Seneca, ca. 4 år f. Kr. - 65 år e. Kr.)<br />
foto
Selvforskyldte bemandingsproblemer?<br />
Så blev endnu et ’Ø-havet Rundt’ i uge 30 afviklet. Et<br />
arrangement med stor fokus på familier og unge mennesker,<br />
og i år var ingen undtagelse. Jeg deltog på ’Ø-havet Rundt’<br />
første gang i 1986, hvor arrangementet blev startet op af<br />
ildsjæle, der synes turen rundt om Fyn var lige lovlig lang for<br />
mindre skibe. Oprindelig havde vi afslutning torsdag aften på<br />
Avernakø, således at vi fredag kunne følges med ’Fyn Rundt’<br />
til Svendborg og minsandten få fornøjelse af endnu en flot<br />
sejladsdag og selvfølgelig endnu en festaften!<br />
Men som tiden gik, var vi ikke fine nok til jer; vi blev<br />
udelukket fra fællesspisningen, henvist til marinaen osv.<br />
Småskibsfolkene blev hurtig trætte af fordommene med det<br />
resultat, at de ikke længere møder op i Svendborg fredag.<br />
Og ved I hvad? Det overlever vi skam nok, men spørgsmålet<br />
er om I gør?<br />
Jeg er uddannet navigatør fra verdens bedste<br />
navigationsskole og har i de seneste år oplevet hvordan<br />
navigatører er blevet en akut mangelvare; lige fra de<br />
allerstørste handelsskibe og til sejlskibene; herunder<br />
tilsyneladende også deltagerne i ’Fyn Rundt’. I dette forår og<br />
henover sommeren har jeg fået flere forespørgsler, om jeg<br />
dog ikke nok kender nogle ledige bedstemænd/kystskippere<br />
der vil sejle træskib. Desværre forgæves på trods af, at den<br />
største maritime jobbørs vist unægtelig er gamle kontakter og<br />
mund-til-mund metoden.<br />
23<br />
At holde de gamle bevaringsværdige træskibe sejlende er<br />
selvsagt et spørgsmål om finanser og jeg har stor respekt for<br />
både de private initiativer og Skibsbevaringsfondens helt<br />
uundværlige lobbyarbejde. På den anden side er det trist,<br />
hvis smukt restaurerede nationalklenodier ender som<br />
fastliggende museumsskibe pga. bemandingsproblemer.<br />
Men er bemandingsproblemerne ikke delvis selvforskyldte<br />
som følge af mange års arrogance baseret på tonnage? På en<br />
sejlads som ’Ø-havet Rundt’ findes mange helt unge<br />
træskibsentusiaster, som er potentielle elever til skoleskibene<br />
DANMARK og GEORG STAGE, og forhåbentlig senere<br />
navigationsskole.<br />
Lyder det ikke som en nem langtidsinvestering at være mere<br />
imødekommende overfor dem og allerede nu skabe de<br />
føromtalte kontakter? Måske var det på tide at sprede<br />
rekrutteringsindsatsen, hvis den da er eksisterende, og<br />
vende blikket (tilbage) mod småskibenes ressourcer.<br />
Traditionelt har småskibene jo altid leveret folk til de store<br />
sejlskibe; ofte blev sømandskabets grundregler lært vha.<br />
fiskeri fra familiens smakkejolle eller ombord i de små<br />
paketbåde, inden turen gik videre til de store skonnerter.<br />
Og det er jo lige præcis dér, I mangler dem i dag!<br />
Med venlig hilsen<br />
Marie Kreuter, Marstal.
TS 35 års jubilæumsbog<br />
Alle, der pr. 1. september <strong>2007</strong> er medlemmer<br />
af Træskibs Sammenslutningen, modtager<br />
i denne måned et gratis eksemplar af<br />
sammenslutningens jubilæumsbog<br />
ARV og GÆLD<br />
En beretning om træskibe og ildsjæle<br />
skrevet af Per Hjort<br />
og udgivet på forlaget Cervus.<br />
Medlemmerne kan købe<br />
ekstra eksemplarer ved henvendelse<br />
til forfatteren på tlf.4777 2311<br />
eller mail ph@cervus.nu.<br />
Prisen er kr. 135 inkl. forsendelse.<br />
Faktura bliver vedlagt.
Nyoptagne fartøjer<br />
Vi ønsker velkommen til de ny fartøjer i flåden.<br />
Der var adskilligt flere fartøjer til optagelse, men<br />
bestyrelsen var i så stor tvivl med hensyn til ansøgernes<br />
kvalifikationer, at man lod dem gå videre<br />
til kolofonmødet i januar.<br />
Det er dér et større forum kan afstikke kurs og grænser for<br />
Sammenslutningens kriterier for “hardwarens” karakter.<br />
Spøjs bøje<br />
I slutningen af en TV-avis så den gamle grafiker tilfældigvis<br />
præsentationen af en nyudviklet bøje, der, ved hjælp af en<br />
skrue eller propel - drevet af strømmen, skulle få strandgæster<br />
til at forstå badevandets evt. hastighed og retning.<br />
Umiddelbart en glimrende nyskabelse for badesikkerheden -<br />
hvis skruen ellers er “tangfri” - og den kunne måske have<br />
interesse for visse havnefogeder med problematiske<br />
strømforhold i og udenfor havnen.<br />
25<br />
MORFAR. Lærk/eg. Teak dæk, Struer 1976, 9,5 x 3,4 x 1,6m.<br />
30 HK Sabb diesel. K.Skovgaard Petersen, Hadsund. 21421807<br />
THYRA., Snurrevodskutter 1913. P.Poulsens værft, 17 BRT,<br />
eg/eg. 116 HK Deutz. Anders Bæk, Kbh. Tlf: 2682 6824
Specialist i lærk og<br />
egetræ<br />
Kapacitet: Længde<br />
35 m, diam: 1,4 m<br />
Som noget nyt<br />
tilbyder vi høvling<br />
af tømmer op til<br />
80 cm. i brede<br />
og 28 m i længden<br />
Specialsavværket<br />
Sneglerup Møllevej 10 B · 4571 Grevinge<br />
Tlf. 59 31 82 28 · Fax 59 31 62 28<br />
Michael Jensen · Mobil 21 60 66 51 - Mogens Hansen · Mobil 23 70 72 28<br />
Kom til Aalbæk<br />
(mellem Skagen og Frederikshavn)<br />
Vi elsker træskibe<br />
Kurt Sørensens Skibs- & Bådebyggeri<br />
sponserer havneafgiften i Aalbæk havn<br />
det første døgn for alle træbåde,<br />
der gæster havnen.<br />
www.kurt-soerensen.dk<br />
kurt@kurt-soerensen.dk<br />
Sdr. Havnevej 65, 9982 Aalbæk<br />
Tlf: 9848 9202<br />
26<br />
HF - søfart<br />
Maritim Forberedelse<br />
Kystskippereksamen<br />
Sætteskippereksamen<br />
Skibsførereksamen<br />
Hold starter i januar og august<br />
Marstal Navigationsskole Tlf: 6253 1075<br />
Navnestandere.<br />
Med den sommer vi har haft, trænger du<br />
sikkert til en ny navnestander. Bestil den nu,<br />
så slipper du for at stå i kø til foråret.<br />
Asta Graunbøl Tlf: 3284 7914 / 2852 6326<br />
mail: asta_graunbl@yahoo.dk
Aktivitetskalender <strong>2007</strong> - Danmark<br />
September 29. Afdansningsbal i Dragør<br />
Tilmelding m. m. 30212728 / blborch@stofanet.dk<br />
Oktober 13. Æbleræs www.maritimt-center.dk<br />
15. - 21 Træf på Anholt 32840881<br />
27. - 28 Medlemsmøde i Holbæk www.ts-skib.dk<br />
December God jul og godt nytår!<br />
2008<br />
Januar 19. - 20. Kolofonseminar i Ebeltoft<br />
Marts 1. - 2. Medlemsmøde<br />
Grejbørsen<br />
Se mere på TS’ hjemmeside: www.ts.skib.dk<br />
MARY til salg<br />
26’ Lynæs dæksbåd, 1975 af Tom Jeppesen. Eg/eg.<br />
Velholdt 24 HK Bukh 1989. Claus Malta Nielsen,<br />
4738 3334 / 2925 1206, d296651@dadlnet.dk<br />
Langturssejleren CRUISER<br />
35’ Colin Archer-type 1986, spidsgattet, gaffelrigget<br />
sloop, 11 x 3,9 x 2m, lærk/eg. Ligger Aalborg.<br />
885 000.-kr. Tlf: 2538 8800<br />
27<br />
SKJOLD til salg<br />
Et af de smukkeste i flåden. 32’ jagt. 1974. 10 x 3,6 x<br />
1,4. 10 BRT. 650 000.-kr. Kjeld Larsen.Tlf:5190<br />
6503 info@skibetskjold.dk www.skibetskjold.dk<br />
Spilerbom - 4 m<br />
træ, firkantet/kvadratisk bortgives til interesseret<br />
medlem. Svend Aage Iversen, tlf: 4586 7330,<br />
skarven@post11.tele.dk
Afsender:<br />
Træskibs Sammenslutningen<br />
v. kasserer Egon Hansen,<br />
Høje Gladsaxe 26, 2.tv.<br />
DK - 2860 Søborg<br />
Meddel adresseændring til kassereren.<br />
Returneres ved vedvarende adresseændring.<br />
B